Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-25 00:00:00

24.04.2025 Смілянська міська рада в порядку самопредставництва звернулася із позовом до [PERSON] про визнання відумерлою спадщини, що складається із житлового будинку за адресою [ADDRESS] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що у квітні 2020 року помер [PERSON] , [INFO] . Після його смерті відкрилась спадщина на будинок за адресою [ADDRESS] . Враховуючи відсутність заведеної спадкової справи після смерті у квітні 2020 року [PERSON] , 19.09.2024 Смілянська міська рада подала до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Під час розгляду справи в порядку окремого провадження, судом отримано інформацію, що після смерті [INFO] [PERSON] приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бондар Т.М. заведено спадкову справу, з документів якої судом встановлено, що із заявою про прийняття спадщини звернувся [PERSON] , посилаючись на те, що померлий був його дядьком, однак копії свідоцтва про смерть або документів на підтвердження родинних відносин з померлим, не надано. Ухвалою Смілянського міськрайонного суду від 24.04.2025 заяву Смілянської міської ради про визнання спадщини відумерлою в справі №703/5101/24, провадження 2-о/703/13/25, залишено без розгляду. У зв`язку із тим, що в даній справі вбачається існування спору про право, позивач звернувся до суду із позовом про визнання будинку за адресою [ADDRESS] , відумерлою спадщиною. Ухвалою від 29.04.2025 суд відкрив провадження у справі та постановив розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження, учасникам справи встановлений строк для подання письмових заяв по суті справи, призначене підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 26.05.2025 підготовче провадження в справі закрите, справу призначено до судового розгляду, вирішене клопотання представника позивача про витребування для огляду в судовому засіданні матеріалів справи №703/5101/24, провадження 2-о/703/13/25 за заявою Смілянської міської ради, заінтересована особа Управління економічного розвитку виконавчого комітету Смілянської міської ради, про визнання спадщини відумерлою. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала та просила задовольнити на підставі позовної заяви та доданих документів, засвідчених нотаріусом копій документів спадкової справи, що заведена після смерті [PERSON] , що зберігаються в матеріалах справи №703/5101/24, провадження 2-о/703/13/25, при цьому посилалася на ту обставину, що з наявних документів не вбачається жодних обставин, які б свідчили про наявність родинних відносин між померлим [PERSON] та відповідачем в справі, [PERSON] . Відповідач в судове засідання не з`явився, причин неявки не повідомляв. Про дату та час судового розгляду повідомлявся шляхом направлення повістки про виклик до суду за зареєстрованою у встановленому законом порядку адресою місця проживання, що відповідає вимогам п. 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України. Як встановлено судом із загальнодоступної інформації про трекінг поштових відправлень, що розміщена на офіційній інтернет-сторінці ДП Укрпошта, відповідач не отримав судової повістки про виклик в судове засідання 26.06.2025 і відповідне поштове відправлення підлягає поверненню відправнику у зв`язку із закінченням встановленого строку зберігання. Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ, пов`язаної із належним здійсненням правосуддя, зокрема сформульованої в справі «Сидоренко проти України» (Sydorenko v. Ukraine (dec.), №73193/12, 18 February 2021), загальна концепція справедливого судового розгляду та фундаментальний принцип змагальності провадження вимагають належного вручення судових документів стороні, однак стаття 6 Конвенції не заходить так далеко, що зобов`язує національні органи влади забезпечити ідеально функціонуючу поштову систему. Органи влади несуть відповідальність лише за ненадсилання заявнику відповідних документів. Той факт, що заявниця не отримала кореспонденцію, надіслану їй Вищим спеціалізованим судом, сам по собі не є достатнім для того, щоб закласти аргументовану основу для заяви про те, що права заявниці за статтею 6 § 1 Конвенції були порушені. Крім того, Верховний Суд неодноразово зазначав, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої палати Верховного Суду від 25.04.2018 року у справі №800/547/17, постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 року у справі №913/879/17, від 21.05.2020 року у справі №10/249-10/19, від 15.06.2020 року у справі №24/260-23/52-б). Відповідач правом на подання відзиву не скористався, будь-яких клопотань чи заяв про неможливість подання відзиву у встановлений судом строк від відповідача не надходило. Клопотання про відкладення судового засідання або ж проведення судового розгляду без його участі, відповідачем не подано. Частиною 8 статті 178 ЦПК України передбачено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. За відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішив розглянути справу за наявними матеріалами справи. Водночас, суд враховує, що з моменту відкриття провадження у справі сплив достатній строк, для подання всіма учасниками справи своїх доводів, заперечень, відзивів, доказів тощо. Заслухавши позивача, вивчивши матеріали справи, надані докази, дослідивши їх всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, суд вважає позовну заяву обґрунтованою та такою, що підлягає до задоволення, виходячи із наступного. Відповідно до повного витягу із Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть від 28.06.2024, в квітні 2020 року в м. Києві помер [PERSON] , [INFO] . Встановити точну дату смерті не можливо у зв`язку із гнильними змінами трупа. Як вбачається із інформації про зареєстроване право власності від 05.08.2024 наданої Смілянським відділом КП «ЧООБТІ», станом на 01.01.2013 право власності на домоволодіння за адресою [ADDRESS] , зареєстроване за [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину, посвідченого державним нотаріусом Смілянської державної нотаріальної контори 29.05.1996 №2065. Будинковолодіння, згідно з даними технічної інвентаризації, складається із житлового будинку з прибудовою загальною площею 90,0 м кв, житловою площею 52,4 м кв, а також житлових прибудов, сараю, погреба, вбиральні, огорожі. З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно встановлено, що будинок за адресою [ADDRESS] , 08.08.2013 взятий на облік безхазяйоного нерухомого майна (індексний номер 4828398) на підставі рішення ВК СМР від 14.06.2013 №262. Згідно із актом від 30.07.2024, жителі вул. Ентузіастів підтверджують, що в будинку за адресою [ADDRESS] , ніхто не зареєстрований та не проживає з 1995 року. Згідно з витягом зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 11.07.2024 в Спадковому реєстрі інформація відсутня. З витягу зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 11.07.2024, заповітів, спадкових договорів, не виявлено. З повідомлення Смілянського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Черкаському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 06.07.2024 вбачається, що за проведеною перевіркою за наявним архівним фондом актових записів щодо родичів [PERSON] [INFO] до третього ступеня споріднення включно, виявлено братів: [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до повідомлення Смілянської державної нотаріальної контори від 04.10.2024 із заявами про прийняття/відмову від прийняття спадщини після смерті [PERSON] до Смілянської державної нотаріальної контори ніхто не звертався, спадкова справа в Смілянській державній нотаріальній конторі не заводилась. Однак як вбачається із інформаційної довідки №78465005 від 24.09.2024, в спадковому реєстрі виявлено запис про спадкову справу №66230780 (номер у нотаріуса 9/2020), зареєстровану 06.08.2020 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бондар Т.М. З копії даної спадкової справи, наявної в матеріалах справи №703/5101/24, провадження 2-о/703/13/25, встановлено, що 06.08.2020 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бондар Т.М. із заявою про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] звернувся [PERSON] , за повідомленням якого померлий був його дядьком. Спадкова справа зареєстрована 06.08.2020, що підтверджується витягом №61217968. В матеріалах даної спадкової справи відсутні копії свідоцтва про смерть [PERSON] та документів, які підтверджують родинні відносини [PERSON] та померлого. З повідомлення, наданого нотаріусом Бондар Т.М. на виконання ухвали суду про витребування доказів від 24.03.2025 в справі №703/5101/24, провадження 2-о/703/13/25 вбачається, що такі не були надані нотаріусу особою, яка звернулася із заявою про прийняття спадщини, а факт смерті був перевірений нотаріусом шляхом безпосереднього доступу до Державного реєстру актів цивільного стану громадян на підставі п. 1.3 ч. 1 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України. В судовому засіданні судом оглянуто повні витяги із Державного реєстру актів цивільного стану громадян №00049255736 щодо [PERSON] , [INFO] , №0050178348 щодо [PERSON] , [INFO] , №00050177423 щодо [PERSON] , [INFO] , із відповідних відомостей щодо батьків встановлено, що дані особи є рідними братами. Також досліджено повний витяг №00050327865 щодо народження [PERSON] , [INFO] , відповідача в справі, його батьків [PERSON] (повний витяг №00050316497) та матері [PERSON] (повний витяг №00050330267), з останнього вбачається зміна нею прізвища у зв`язку із укладенням шлюбу, а також прізвища та імені по батькові у зв`язку із встановленням батьківства, а також повний витяг щодо актового запису про шлюб батьків відповідача. Частинами 1-2 статті 1277 ЦК України встановлено, що у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцезнаходженням нерухомого майна, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходженням основної частини рухомого майна (ч. 3 ст. 1277 ЦК України). Статтею 334 ЦПК України передбачено, що заява про визнання спадщини відумерлою у випадках, встановлених ЦК України, подається до суду за місцем відкриття спадщини або за місцезнаходженням нерухомого майна, що входить до складу спадщини. Згідно зі ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. Відповідно до статті 338 ЦПК України суд, встановивши, що спадкоємці за заповітом і за законом відсутні або не прийняли спадщину, ухвалює рішення про визнання спадщини відумерлою та про передачу її територіальній громаді відповідно до закону. Відповідно до ч. 1 ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини. Згідно зі статтями 12,13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору. Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення, не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом встановлено, що після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, до складу якої входить нерухоме майно, з дня відкриття спадщини до подання заяви про визнання її відумерлою пройшло більше року, вказане майно перебуває на обліку як безхазяйне. З досліджених в судовому засіданні документів не вбачається існування будь-яких родинних відносин між померлим [PERSON] та відповідачем в справі [PERSON] , який не скористався власним правом заперечувати проти позовних вимог чи відстоювати свою позицію під час судового розгляду, навівши аргументи, які б спростовували останній висновок. У зв`язку із цим у суду є підстави визнати спадщину відумерлою та передати її у власність територіальній громаді в особі Смілянської міської ради. Пунктом 15-1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» визначено, що органи місцевого самоврядування звільнені від сплати судового збору за подання заяви про визнання спадщини відумерлою під час розгляду справи в усіх судових інстанціях. На підставі наведеного,

Outcome: approved