Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-29 00:00:00

Позовні вимоги. Позивачі [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] \~звернулисядо Залізничного районного суду м. Львова із позовною заявою до ОСББ «Кульчицька 14», у якій просять суд: - стягнути з ОСББ «Кульчицька 14» на користь [PERSON] та [PERSON] відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 3 000 грн 00 коп., відшкодування моральної шкоди у розмірі 50\~000 грн 00 коп., та витрати на правову допомогу у розмірі 300 грн 00 коп. - стягнути з ОСББ «Кульчицька 14» на користь [PERSON] 20 000 грн 00 коп. моральної шкоди. - стягнути з ОСББ «Кульчицька 14» на користь [PERSON] 20 000 грн 00 коп. моральної шкоди. Позовні вимоги\~обґрунтовані тим,\~що 08.01.2024\~року о\~восьмій годині\~ранку в\~будинку відбулося\~затоплення каналізаційними\~відходами квартири\~позивачів № [NUMBER] \~через забиття\~внутрішньо-будинкової\~комунікації каналізаційного\~стоку 9-ти\~поверхового будинку\~по [ADDRESS] .\~Після залиття\~квартира потребувала\~відновлюваного ремонту,\~через те,\~що знаходилася\~в неналежному\~санітарно-гігієнічному\~стані. Згідно актів комісії ОСББ «Кульчицька 14» від 08.01.2024 Б/Н, та від 13.01.2024 Б/Н та викликів аварійної служби (довідка від 09.02.2024 N 01-0821 ЛК Ремонтно-аварійного підприємства) встановлено, що залиття сталося через забиття каналізаційного стояка в підвалі 9-ти поверхової секції будинку. Відповідач, як особа, на яку покладено функції ОСББ, своєю бездіяльністю, що полягає у нездійсненні контролю за станом інженерних мереж та сантехнічного обладнання, допустив витік стічних каналізаційних стоків, внаслідок чого відбулося залиття приміщення санвузлу, коридору, ванної кімнати нашого помешкання, чим завдало нам матеріальних та моральних збитків. За увесь період господарювання ОСББ «Кульчицька 14» не укладено жодного договору про отримання послуг, щодо утримання будинку. Аварійна служба, яка приїхала на виклик в присутності голови ОСББ «Кульчицька 14» проводила довготривале усунення надзвичайної ситуації. Однак такі дії не дали наслідків. Нечистоти продовжували затоплювати помешкання. Тоді аварійна служба спустилася у підвал для проведення робіт. Працівники аварійної служби для пробиття затору в центральній каналізаційній трубі прорізали три отвори і вивільнили прохід стічних вод. З каналізаційною системою у період з 08.01.2024 року по 13.01.2024 рік, жодних робіт з боку ОСББ не було проведено. 13.01.2024 року о 9 годині ситуація повторилася. В результаті надзвичайної ситуації, яка виникла з вини ОСББ позивачі зазнали майнової та моральної шкоди, яка полягали в спостереженні тривалий час за регулярним погіршенням стану квартири та її інтер`єру, що порушує душевний спокій та погіршує настрій. Втратили багато часу на звернення до відповідача, поїздки до юристів, отримання необхідних документів, що спричинило втрату значної кількості часу. В квартирі перед залиттям було виконано авторський ремонт з використанням дорогих матеріалів, однак внаслідок допущеної, бездіяльності відповідача утворилася плісняви на стінах, квартира втратила естетичний вигляд. Окрім цього\~позивачі зазначають,\~що спричинена\~моральна полягає\~у негативних\~емоціях,\~порушенні звичного\~способу життя, пережитих подіях, почутті настороги та побоювань щодо можливості повторення втретє таких обставин. Позивач [PERSON] , зазначає, що 21.01.2024 року захворіла та перебувала на лікарняному (№ХР5Т-В2ТТ-822К-828Н ) з приводу інфекційної ангіни стрептококовий тонзиліт (причиною захворювання зазначає залиття нечистотами помешкання так як в квартирі кишіло мікробами бактеріями коків, стрептококів). З огляду на наведене, просять суд задовольнити позовні вимоги. Рух справи в суді. Протоколом автоматизованого\~розподілу судової\~справи між\~суддями Залізничного\~районного суду\~м.\~Львова від\~20.12.2024\~року для\~розгляду зазначеної\~справи визначено\~головуючого суддю\~ Кирилюка\~А.\~І. (а.с.\~55). Ухвалою Залізничного\~районного суду\~м.\~Львова від\~23.12.2024\~року позовну\~заяву було\~залишено без\~руху,\~у зв`язку\~з її\~істотними недоліками. (а.с.\~56-58). 23.01.2025 року (вх.\~№ 1912) [PERSON] до Залізничного районного суду м. Львова подала письмову заяву про усунення недоліків позовної заяви. (а.с.\~60). Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 15.07.2024 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі. Розгляд справи постановлено проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами (у письмовому провадженні). Відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позовну заяву (а.с.61-62). 11.02.2025 року (вх.\~№ 3237) через систему «Електронний суд» (документ\~сформовано 10.02.2025\~року) від уповноваженого представника відповідача ОСББ «Кульчицька-14» - Старака М. М. надійшов відзив на позовну заяву. У відзиві представник відповідача зазначає, що затоплення квартири позивачів відбулося, через забиття каналізаційного стояка, що не є наслідком бездіяльності ОСББ, тому що ОСББ регулярно обстежує інженерні комунікації. Відповідно до листа ЛК Ремонтно-аварійного підприємства від 09.02.2024 року №01-08/21, причиною аварії, що трапилась 8 та 13 січня 2024 року було забиття каналізаційного стояка. Тобто не прорив труб через їх зношеність чи погане стикування після ремонту, а саме забиття в середині труби. ОСББ не може контролювати, що відбувається в середині каналізаційних труб, тому що будь якої технічної можливості для превентивного контролю забиття каналізаційних труб не існує. ОСББ не може контролювати, що саме власники квартир зливають в каналізаційну трубу. Каналізаційні труби знаходились в належному технічному стані, ОСББ не є винною особою у забитті каналізації та не несе відповідальності за наслідки, що стались в результаті такого забиття мешканцями будинку. В ОСББ не було жодних причин вважати, що дії власників квартир, що користуються каналізаційним стояком, призведуть до його забиття та подальшого перетікання води в туалеті квартири Позивачів, більше того ОСББ немає жодних повноважень та способів впливу на власників квартир з метою контролю та недопущення змивання в каналізацію речей, які для цього не призначенні. З листа ЛК Ремонтно-аварійного підприємства від 09.02.2024 №01-08/21 вбачається, що пошкодження інженерних мереж не встановлено, що свідчить про відсутність аварії в розуміння ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги». Окрім цього\~представником відповідача,\~зазначено,\~що під\~час аварійних\~ситуацій головою\~правління ОСББ\~негайно було\~викликано аварійну\~бригаду Львівського\~комунального Ремонтно-аварійного\~підприємства,\~які менш\~ніж за\~годину прибули\~і почали\~роботи з\~ліквідації аварії\~і прочищення\~каналізаційного стояка. Відповідач, також не погоджується з твердженням позивачів, що затопленими були санвузол, ванна кімната, коридор та кухня. Дане твердження не відповідає дійсності, що підтверджується актом складеним 08.01.2024 року комісією у складі [PERSON] , [PERSON] , Олійник Й. І. Було затоплення тільки туалету на 2 см., вода не перетікала в приміщення ванни, коридору чи кухні у зв`язку з оперативним реагуванням ОСББ та аварійної служби. Позивачі жодного разу не стверджували, що написане в акті не відповідає дійсності та не оскаржували його зміст. Також представник позивача наголошує, що недостовірною є твердження позивачів, що працівники аварійної служби прорізали три отвори в каналізаційній трубі та ці отвори залишались до 13.01.2024 року. Оскільки, це б означало, що підвал затоплювався декілька днів каналізаційними відходами, відповідно запах могли б почути багато сусідів. Насправді ж підвал сухий, нечистоти з нього ніхто не відкачував, протікань ніяких в підвалі не було. ЛК Ремонтно-аварійне підприємство здійснило прочищення каналізаційного стояка з допомогою спеціальних засобів, що підтверджується їхнім листом доданим позивачами до матеріалів справи. Після отримання повідомлення про витік фекальних вод у квартиру позивачів прочищення стояка відбулося негайно. З профілактичною метою з ініціативи ОСББ та за кошти ОСББ було придбано каналізаційну трубу з комплектуючими та укладено договір на проведення поточного ремонту відрізку каналізації в якому підозрювалось накопичення засмічень. Після заміни каналізаційної труби, виявилось, що замінена труба в середині цілком чиста, а нарости, які б зменшували її діаметр відсутні. Будь якого прояву у вигляді бездіяльності з боку ОСББ не було, а було забиття каналізаційної труби здійснене самими ж мешканцями будинку. Також представник відповідача, зазначив, що позивачі не надали доказів, що підтверджують розмір моральної шкоди, даних, що підтверджує дійсність моральних страждань, їх тяжкість та зміну звичного способу життя, наприклад висновку спеціаліста психолога, показання свідків (свідчення друзів, колег), виписки з лікарні, якщо потерпілий звертався по допомогу до лікаря невролога чи психіатра, рахунки від приватних психологів чи проходження спеціальних курсів реабілітації 18.02.2025 року (вх.\~№ 2687) сторона позивача подали відповідь на відзив на позовну заяву. У відповіді зазначили, що аварійну службу викликали вони, до приїзду, якої самотужки намагалися усунути наслідки переливання. Окрім цього, зазначили, що стороною відповідача у відзиві не було долучено Акт технічного огляду інженерних мереж і систем будинку, з огляду на це вважають, що зі сторони ОСББ була злочинна бездіяльність. 04.03.2025 року (вх.\~№ 4933) через систему «Електронний суд» (документ\~сформовано 10.02.2025\~року) від уповноваженого представника відповідача ОСББ «Кульчицька-14» - Старака М. М. надійшло заперечення на відповідь на відзив. Представник відповідача зазначає, що позивач ніяк не пояснює заперечення ОСББ наведене у відзиві, що вина ОСББ у забитті каналізації відсутня тому до спірних правовідносин не можуть бути застосовані норми, які регулюють деліктні відносини та правило перерозподілу обов`язків щодо доказування. Також Позивачі ніяк не пояснюють й інші заперечення ОСББ наведені у відзиві. Окрім цього зазначає, що після отримання інформації від мешканки кв. [ADDRESS] , після завершення розмови по телефону, він як голова правління. викликав через диспетчера аварійну бригаду Львівського комунального Ремонтно-аварійного підприємства. Стверджує, що йому стало відомо, що пан [PERSON] співвласник квартири [ADDRESS] заявляв, що він особисто провів вирізання отворів на каналізаційній трубі 13-го січня 2024 року, чи може отвір який є на зображені бути саме тим отвором нам не відомо, також незрозумілим яке пряме відношення можуть мати отвори нібито зроблені 8 січня до переливання води в унітазі вбиральні квартири [ADDRESS] , наявність отворів навпаки сприяла б витіканню води в підвал, а не в згадану квартиру; санвузол квартири [ADDRESS] розділений перегородкою, унітаз знаходиться в окремому приміщенні вбиральні площею 1,4 м2, де безпосередньо відбувся перелив води, рівень сифону ванни і туалету на висоті 15 см. Верхній край бортика унітазу на висоті 40 см, а ванни на висоті 60 см. Тому перелив не міг відбутись через ванну, перелив був зафіксований лише у вбиральні, де знаходиться унітаз; згідно типового проекту, ревізійний люк розміщується на висоті 1м над підлогою квартири, шахта в якій знаходяться каналізаційні труби замурована власниками квартири, [PERSON] відмовилась розбивати стіну для доступу до шахти з трубою. Позивачі не пояснюють заперечення ОСББ щодо ненадання ними жодних доказів, які б доводили завдання їм збитків. Належним доказом в даному випадку було б проведення експертної (незалежної) оцінки. Надані в матеріалах справи чеки не підтверджують завдання збитків позивачам та не гарантують, що придбані матеріали використовувались для усунення наслідків залиття кімнати туалету. Тому вимога позивачів про компенсацію матеріальної шкоди є безпідставною, а розмір самої шкоди є незрозумілим. Ухвалою Залізничного\~районного суду\~м.\~Львова від\~25.03.2025\~року постановлено здійснити перехід\~з розгляду\~у порядку\~спрощеного провадження\~цивільної справи\~за позовною\~заявою [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] до\~Об`єднання\~співвласників багатоквартирного\~будинку «Кульчицька\~14»,\~про відшкодування\~матеріальної та\~моральної шкоди,\~заподіяної внаслідок\~залиття квартири\~у розгляд\~справи за\~правилами загального\~позовного провадження.\~З метою\~виконання вимог\~ч.\~1\~ст.\~189\~ЦПК України\~розпочато підготовче\~провадження у\~справі. (а.с. 103-104). Ухвалою Залізничного\~районного суду\~м.\~Львова від\~16.04.2025\~року постановлено витребувати у\~ОСББ «Кульчицька\~14»\~оригінали документів\~доданих до\~матеріалів справи\~№ 462/9602/24\~з переліку\~додатків та\~Статут Об`єднання\~співвласників багатоквартирного\~будинку «Кульчицька\~14»\~для огляду\~судом. (а.с. 113-115). На виконання ухвали уповноваженим представником відповідача ОСББ «Кульчицька 14» 24.04.2025 року (вх. № 8830) суду надано\~витребувані документи\~для огляду. (а.с. 121). Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 16.05.2025 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті. (а.с. 125-126). Позиція учасників справи. Позивачі [PERSON] та [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги підтримали, просили суд задовольнити такі у повному обсязі. Уповноважений представник відповідача [PERSON] у судовому засідання просив відмовити у задоволені позову в повному обсязі, покликаючись на мотиви, які були викладені у відзиві та запереченнях на відповідь на відзив. Позивачі [PERSON] та [PERSON] у судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили, хоча належим чином були повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, однак, 15.05.2025 року (вх. 10524) подали до Залізничного районного суду м. Львова письмову заяву, у якій просили позов задовольнити та проводити розгляд справи без їх участі. Дослідивши матеріали справи за позовом, дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків. Встановлені судом фактичні обставини справи. Згідно витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №14549907 від 15.05.2007 року квартира за адресою [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] (а.с. 23). Відповідно до\~протоколу №_1-01/24_\~засідання правління\~ОСББ «Кульчицька-14»\~від 25.01.2024\~року [PERSON] \~на звернення\~від 22.01.2024\~року з\~приводу відшкодування\~шкоди і\~моральних збитків\~було запропоновано\~звернутися до\~суду (а.с. 41). З відповіді ОСББ «Кульчицька-12» від 29.01.2024 року №1-01/24, вбачається, що [PERSON] та [PERSON] відмовлено у компенсуванні заявлених втрат, через ситуацію яка виникла 13.01.2024 року, а саме аварійної ситуації забиття каналізації, що спричинило витік в квартирі [ADDRESS] (а.с. 42). Згідно акта\~від 08.01.2024\~року встановлено,\~що внаслідок\~аварійної ситуації\~08.01.2024\~року на\~каналізаційному стояку\~в 1-му\~під`їзді\~відбулось перетікання\~води через\~унітаз в\~приміщенні вбиральні\~у кв.\~ [ADDRESS] (а.с. 43). Згідно акта\~від 13.01.2024\~року встановлено,\~що внаслідок\~аварійної ситуації\~13.01.2024\~року на\~каналізаційному стояку\~в 1-му\~під`їзді\~відбулось перетікання\~води через\~унітаз в\~приміщенні вбиральні\~у кв.\~ [ADDRESS] (а.с. 44). Згідно відповіді\~Департаменту житлового\~господарства та\~інфраструктури ЛК\~«Ремонтно-аварійне\~підприємство» №01-08/21\~від 09.02.2024\~року,\~вбачається,\~що 08.01.2024\~року та\~13.01.2024\~року було\~забито каналізаційний\~стояк,\~який був\~прочищений та\~аварію було\~ліквідовано. (а.с. 47). Окрім цього,\~судом досліджено\~свідоцтво про\~право власності\~№ [NUMBER] \~від 11.12.2006\~року,\~статут ОСББ\~«Кульчицька-14»\~від 04.04.2019\~року,\~відповідь ОСББ\~«Кульчицька-14»\~№4\~від 12.02.2024\~року,\~висновок отоларинголога\~від 25.01.2024\~року, відповідь ОСББ «Кульчицька-14» №5 від 13.03.2024 року, відомості з реєстру Львівської міської територіальної громади про кількість зареєстрованих осіб №178449 від 28.11.2024 року, фіскальний чек від 19.01.2024 року, товарний чек від 09.01.2024 року, договір про надання послуг №3/19 від 19.01.2024 року, договір № РАП 224/01/2019 від 01.01.2020 року про аварійне обслуговування систем центрального опалення, каналізації, гарячого та холодного водопостачання внутрішніх будинкових електромереж, електрощитових та систем внутрішнього освітлення, фотографії та інші документи, які містяться у матеріалах. Застосоване судом законодавство. Відповідно до ч. 1 ст.\~4\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 15 ЦК України визначено право кожної особи та захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства. Як визначено в ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Згідно зі ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування в повному обсязі. Збитками є втрати, яких особа зазнала, у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч. 2 ст. 1166 ЦК України). Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Згідно зі ст. 1192 Цивільного кодексу України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Для відшкодування шкоди за правилами ст. 1166 Цивільного кодексу України, обов`язковими є наявність наступних обставин: а) неправомірність поведінки особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії; б) наявність шкоди. Під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров`я тощо). У відносинах, що розглядаються, шкода це не тільки обов`язкова умова, але і міра відповідальності, оскільки за загальним правилом статті, завдана шкода відшкодовується в повному обсязі; в) причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди; г) вина завдавача шкоди, за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини. Таким чином, системний аналіз норм чинного законодавства щодо відшкодування шкоди свідчить про те, що предметом доказування у справі про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, є обставини щодо: факту залиття квартири, особи-завдавача шкоди, причинного зв`язку між діями завдавача та наслідками у вигляді шкоди, вини завдавача шкоди у завданні збитків, розміру збитків, заподіяних внаслідок залиття квартири. Причому, у деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. За змістом\~ст. 1 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги»\~житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил; балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Згідно з ч. 1\~ст. 6 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»\~учасниками правовідносин у сфері надання житлово-комунальних послуг є: 1) споживачі (індивідуальні та колективні); 2) управитель; 3) виконавці комунальних послуг. Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна. Згідно з ст. 18 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання відповідно до цього Закону та статуту зобов`язане: забезпечувати належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна, що належить співвласникам; звітувати загальним зборам про виконання кошторису об`єднання за рік; забезпечувати виконання вимог статуту об`єднання; виконувати свої договірні зобов`язання; забезпечувати дотримання інтересів усіх співвласників при встановленні умов і порядку володіння, користування і розпорядження спільною власністю, розподілі між співвласниками витрат на експлуатацію та ремонт спільного майна; припиняти дії третіх осіб, що утруднюють або перешкоджають реалізації прав володіння, користування і розпорядження спільним майном співвласниками; у випадках, передбачених законодавством, статутом об`єднання, представляти інтереси співвласників відповідно до наданих повноважень у відносинах з третіми особами. Виконання зобов`язань об`єднанням належить до повноважень його правління відповідно до статуту об`єднання. Статтею 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що балансоутримувач/власник, зокрема, зобов`язаний забезпечувати управління майном власними силами або укладати договір з юридичною особою на управління майном; забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі. Так, Наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 №76 затверджено Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій, пунктом 2.3.6 якого визначено, що заявки на несправність інженерного обладнання або конструкцій повинні розглядатися в день їх надходження. У тих випадках, коли для усунення несправностей необхідний тривалий час, потрібно письмово повідомити заявника про прийняті рішення із зазначенням строку виконання робіт. При цьому термін виконання робіт повторно не продовжується. Неусунення несправностей в установлений термін є невиконанням робіт. Заявки, пов`язані з забезпеченням безпеки проживання, усуваються в терміновому порядку. У разі\~залиття,\~аварії квартир\~складається відповідний\~акт.Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; дата аварії, її характер та причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття та про обсяг робіт для усунення його наслідків. У листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 р. № 12/20-11-1975 «Щодо ремонту квартири після залиття» зазначено, що при складенні акту про залиття присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної особи є обов`язковою. Тобто факт залиття, характер залиття та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість) та його наслідків має бути зафіксований актом комісійного обстеження квартири, складеним за обов`язкової участі винної особи. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної сторони не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи - прізвище, ім`я, по батькові - підписувати складений акт відмовилися з таких-то причин). З наведеного слідує, що на підтвердження позовних вимог про відшкодування матеріальної шкоди позивачі повинні надати належні та допустимі докази, які б підтверджували факт залиття їх квартири з вини відповідача, зокрема, комісійний акт, який складено із додержанням вищевказаних вимог Правил, у якому містяться відомості про факт залиття, винну особу, причини залиття, завдані пошкодження та обсяг робіт для їх усунення. Згідно з вимогами статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів;3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Мотиви прийняття рішення та висновки суду. Відповідно до ст.\~263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені. Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність одночасно усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; шкоди; причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; вини. Так, суд приходить до висновку, що матеріали справи містять належні та допустимі докази щодо усіх елементів складу цивільного правопорушення. Однак, суд не може прийняти наданий товарний чек від 09.01.2024 року (а.с. 53), так як такий не є належним доказом на підтвердження понесення матеріальної шкоди, а тому суд дійшов висновку, що позовна вимога про відшкодування матеріальної шкоди підлягає частковому задоволенню. При визначенні розміру моральної шкоди судом враховується характер і обсяг заподіяної шкоди, з вини відповідача, що перебуває у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку із подією, якою було заподіяно моральну шкоду, яка виразилась у негативних емоціях та стресі, порушенні звичного\~способу життя, пережитих подіях, почутті настороги та побоювань. При цьому, позивачами не доведено, а в матеріалах справи не міститься належних та допустимих доказів на підтвердження завдання моральної шкоди позивачам [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , з огляду на зазначене позовна вимога про відшкодування шкоди моральної шкоди в цій частині не підлягає до задоволення. Виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, враховуючи, що потерпілій [PERSON] спричинені моральні переживання та страждання, суд вважає за можливе задовольнити частково позовні вимоги в частині стягнення з відповідача на користь Н. Т. моральної шкоди в розмірі 2 000 грн 00 коп., така вказана сума є об`єктивною та достатньою для відшкодування моральної шкоди, що була спричинена позивачці [PERSON] . Судові витрати по справі. Згідно з ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до п.\~36\~Постанови Пленуму\~ВССУ від\~17.10.2014\~року №\~10\~«Про застосування\~судами законодавства\~про судові\~витрати у\~цивільних справах» вимога пропорційності присудження судових витрат при частковому задоволенні позову застосовується незалежно від того, за якою ставкою сплачено судовий збір, (наприклад, його сплачено за мінімальною ставкою, визначеною Законом № 3674-VI). Позивач понесла документально підтверджені судові витрати у вигляді сплати судового збору за подання до суду позовної заяви за вимогу майнового характеру у сумі 1 211 грн 20 коп. та немайнового характеру у розмірі 3\~028 грн 00 коп. (а.с.\~59), що підлягають частковому стягненню з відповідача на її користь, у зв`язку з частковим задоволенням позовних вимог. Таким чином,\~з відповідача\~на користь\~позивача належить\~стягнути у\~розмірі 1 068 грн. 20 коп. сплаченого судового збору. Пунктом 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України передбачено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Відповідно до ч. 2 ст. 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою. Частиною 8 ст. 141 ЦПК України передбачено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Позивачем у позовній заяві зазначено, що нею понесені судові витрати на правову допомогу у розмірі 300 грн. 00 коп. На підтвердження таких доводів, позивачем долучено квитанцію від 27.02.2024 року. (а.с.52а) Таким чином, із відповідача на користь позивача слід стягнути судові витрати у розмірі 300 грн 00 коп за надані послуги правової допомоги. На підставі наведеного та

Outcome: partial