Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-29 00:00:00

21.01.2025 позивачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] подали до суду заяву, в якій просять стягнути із [PERSON] матеріальну шкоду завдану залиттям квартири у сумі 17 138,00 грн., супутні витрати у сумі 248 грн., судові витрати та витрати на правову допомогу у сумі 3500 грн. та моральну компенсацію у сумі 2000 грн. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачі є співвласниками квартири за адресою: [ADDRESS] . Зазначає, що 27.11.2024 відповідач здійснила затоплення їх квартири, а саме стелі, стіни кухні, а також стелі ванної кімнати. На підставі цього, з метою фіксації факту залиття квартири, а також встановлення причини затоплення і розміру заподіяних збитків [PERSON] звернулась до голови ОСББ Ялинка-5 Кухар О.М. щодо вказаного випадку і попросила її скласти акт про залиття квартири, однак вона відмовилась, посилаючись на небажання сусідів бути залученими як свідки цього факту. Враховуючи це, [PERSON] було вирішено звернутися до уповноважених органів (організацій) з метою їх реагування на факт залиття належної їй квартири. Так, за результатами розгляду її звернення до Кам`янка-Бузької міської ради комісією встановлено факт залиття квартири [ADDRESS] внаслідок якого частково постраждали стеля та стіни квартири [ADDRESS] . З метою встановлення та ліквідації наслідків затоплення квартири за адресою [ADDRESS] , а саме встановлення вартості ремонтно-будівельних робіт, які необхідно виконати для відновлення стану після залиття даної квартири, [PERSON] звернулася до кваліфікованого сертифікованого спеціаліста (інженера-проектувальника) фізичної особи-підприємця [PERSON] , з яким уклала договір № 2 від 10 січня 2025 року на виготовлення кошторисної документації по об`єкту залиття. Відповідно до зведеного кошторисного розрахунку вартості поточного ремонту квартири [ADDRESS] , загальна (кошторисна) вартість будівельних робіт станом на 10 січня 2025 року склала 12 892,00 гривень та кошторисний прибуток 2 099 грн., всього по кошторисному розрахунку 14 991 грн. Згідно з видатковою накладною №Т-00032260 від 19.12.2024 року вартість будівельних матеріалів для ремонту складає 2 145 грн. [PERSON] зазначає, що з метою досудового врегулювання спору, пропонувала відповідачу оплатити купівлю будівельних матеріалів та вартість ремонтних робіт, однак згоди з цього приводу сторонами спору не було досягнуто. Вказує, що внаслідок залиття квартири [ADDRESS] відповідачем завдано також і моральної шкоди сім`ї [PERSON] , як власникам вказаної квартири, оскільки було порушено їх нормальну життєдіяльність та повсякденний життєвий уклад, тому просить стягнути із відповідачки 2000 грн. моральної шкоди. На підставі викладеного, позивачі просять стягнути з відповідача шкоду завдану залиттям квартири у сумі 17 138,00 грн., супутні витрати у сумі 248 грн., судові витрати у сумі 1211,20 грн. та витрати на правову допомогу у сумі 3500 грн. та моральну компенсацію у сумі 2000 грн. Стороною відповідача подано відзив на позовну заяву, відповідно до якого представник відповідача просить у задоволенні позову відмовити. Представник вважає, що позовна заява містить недостовірну інформацію, оскільки після залиття квартири вони хотіли усунути шкоду, яку було завдано позивачам, однак просили зачекати, щоб місце затоплення висохло, а також просили відкласти ремонт, оскільки на той час хворів батько відповідачки і кошти потрібні були йому на лікування, тобто вони не відмовлялися від відшкодування шкоди або ж усунення наслідків затоплення Однак, на всі прохання відповідачів [PERSON] не реагувала вказувавши, що це їхні проблеми. Крім того, підстави щодо стягнення моральної шкоди відсутні, оскільки представником позивача на підтвердження вимоги про стягнення моральної шкоди та заявленого розміру моральної шкоди не надано жодних доказів. За таких обставин в задоволенні позову необхідно відмовити в повному обсязі. Ухвалою від 10.02.2025 відкрито провадження в даній справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. В судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила позов задовольнити з викладених у позовній заяві підстав. Відповідачка [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги визнала частково, а саме погодилася на відшкодування у сумі 5000 грн., вказала, що не заперечує факту залиття, однак зазначила, що не всі плями утворені внаслідок залиття квартири, деякі були ще раніше. Пояснила, що її чоловік [PERSON] хотів самостійно усунути наслідки затоплення, однак [PERSON] хотіла, щоб їй зробили ремонт майстри і його в квартиру не пускала. Також відмовилася від її клопотання про проведення будівельно-технічної експертизи та просила відмовити у задоволенні позовних вимог щодо стягнення моральної шкоди, оскільки не бачить жодних підстав нанесення такої. Представник відповідача [PERSON] позовні вимоги також визнала частково, вказала, що факт залиття відповідачем не оспорюється, однак сума є завеликою, зазначила, що відповідачка погоджується на суму 5000 грн., в задоволенні решти позовних вимог просить відмовити. Представник третьої особи [PERSON] в судовому засіданні підтвердила факт затоплення квартири [ADDRESS] внаслідок якого частково постраждали стеля та стіни квартири, однак причини затоплення вона не знає і не може пояснити виникнення такого. Допитаний у підготовчому засіданні свідок - [PERSON] вказав, що є чоловіком відповідачки, вказав, що дійсно через їхню вину сталося затоплення квартири, він неодноразово пропонував [PERSON] зробити ремонт та усунути місця затоплення, однак згодом була скликана комісія від Кам`янка-Бузької міської ради, яка здійснила огляд квартири позивачки та їхньої квартири і там було сухо, а згодом прийшла повістка з суду. Пояснив, що будинок старий, а на стелі були сліди попередніх затопів. Вислухавши доводи сторін, допитавши свідків та дослідивши матеріали цивільної справи у їх сукупності та взаємозв`язку, суд встановив наступні обставини справи та відповідні до них правовідносини. [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] є співвласниками квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно серії [NUMBER] виданим приватизаційним відділом житлового фонду Кам`янка-Бузької міської ради. (а.с.16) Судом встановлено, що 27.11.2024 відповідачем [PERSON] було здійснено затоплення квартири позивачів [ADDRESS] , а саме стелі та стіни кухні, а також стелі ванної кімнати і з метою фіксації факту залиття квартири, а також встановлення причини затоплення і розміру заподіяних збитків [PERSON] звернулась до голови ОСББ Ялинка-5 Кухар О.М. щодо вказаного випадку і попросила її скласти акт про залиття квартири, однак вона відмовилась, посилаючись на небажання сусідів бути залученими як свідки цього факту, що підтверджується актом відмови у складенні акту залиття квартири від 27.11.2024 року. (а.с.20) Також, 28.11.2024 [PERSON] звернулась з письмовою заявою у ВнП№1 ЛРУП №1 та 29.11.2024 року в Кам`янка-Бузьку міську раду. В ході розгляду заяви [PERSON] , працівниками поліції було відібрано пояснення в мешканця квартири [ADDRESS] [PERSON] , який підтвердив, що приходив у квартиру [PERSON] і оглянув місця, які було залито: по стінах дійсно були свіжі плями від води, ймовірно через несправність пральної машинки. За результатами розгляду звернення ВнП№1 ЛРУП №1 надано роз`яснення [PERSON] про її право на звернення до суду за відшкодуванням шкоди, завданої залиттям квартири, а також на компенсацію моральної шкоди. (а.с.33) За результатами розгляду звернення [PERSON] до Кам`янка-Бузької міської ради комісією у складі заступника міського голови Андрушко О.Б. та начальника відділу архітектури, містобудування та комунальної власності Кам`янка-Бузької міської ради Чабан І.А. складено Акт №1 від 29.11.2024 року, яким встановлено факт залиття квартири [ADDRESS] внаслідок якого частково постраждали стеля та стіни квартири [ADDRESS] . (а.с.22-25) Також, як видно з матеріалів справи, з метою встановлення вартості ремонтно-будівельних робіт, які необхідно виконати для відновлення стану після залиття квартири, за адресою [ADDRESS] , [PERSON] звернулася до кваліфікованого сертифікованого спеціаліста (інженера-проектувальника) фізичної особи-підприємця [PERSON] , з яким уклала договір № 2 від 10 січня 2025 року на виготовлення кошторисної документації по об`єкту залиття. Відповідно до кошторисного розрахунку вартості поточного ремонту квартири [ADDRESS] , загальна (кошторисна) вартість будівельних робіт станом на 10 січня 2025 року склала 12 892,00 гривень та кошторисний прибуток 2 099 грн., всього по кошторисному розрахунку 14 991 грн. (а.с.41-42) Відтак, вирішуючи позовну вимогу про відшкодування майнової шкоди внаслідок залиття квартири, суд виходив з наступних норм та мотивів. Положення ч. 3 ст. 386 ЦК України передбачає, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до ст. 11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди (п. 8 ч. 2 ст. 16 ЦК України). Згідно положення ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Зобов`язання з відшкодування шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати, завдану шкоду в повному розмірі. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Аналіз положень ст. ст. 11, 1166 ЦК України дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов`язання з відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання з відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала шкоди, та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Вказаного висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 27.05.2021 у справі №761/12945/19. Виходячи з цього, особа, яка вимагає відшкодування збитків (як грошової оцінки матеріальної шкоди), повинна довести факт заподіяння збитків (шкоди), розмір понесених збитків, (шкоди) безпосередній причинно-наслідковий зв`язок між неправомірними діями особи, яка спричинила збитки (шкоду), та самими збитками (шкодою). А відповідач має довести, що такі збитки (шкода) завдані не з його вини. Позивачу належить довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а шкода, яка завдана особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Також позивач несе тягар доведення перед судом розміру завданої шкоди, зокрема зменшення або знищення майна, яке належить йому на праві власності. Вказаного висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 23.09.2020 у справі № 329/382/19. Наявними в матеріалах справи доказами підтверджується факт заподіяння матеріальної шкоди позивачу, оскільки відповідачка [PERSON] фактично не заперечує залиття квартири позивача, але не погоджується з розміром шкоди, яку необхідно відшкодувати. Крім того, факт залиття квартири, підтверджується актом Акт №1 від 29.11.2024 року, яким встановлено факт залиття квартири [ADDRESS] внаслідок якого частково постраждали стеля та стіни квартири [ADDRESS] та висновком ВнП№1 ЛРУП №1 від 05.12.2024 № 6256/44/01-24. За правилами ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. З матеріалів справи видно, що [PERSON] просить суд стягнути з відповідачки матеріальну шкоду завдану залиттям квартири у сумі 17138,00 грн. Однак, як видно з доданого до матеріалів справи зведеного кошторисного розрахунку вартості поточного ремонту квартири [ADDRESS] , загальна (кошторисна) вартість будівельних робіт станом на 10 січня 2025 року склала 12 892,00 гривень та кошторисний прибуток 2 099 грн., всього по кошторисному розрахунку 14 991 грн. Відтак, встановивши доведеним факт залиття квартири [ADDRESS] , яка належить позивачам, вину відповідачки, яка нею не спростована, суд дійшов висновку про доведеність позовних вимог про стягнення матеріальної шкоди у сумі 14991,00 грн., оскільки саме така сума підтверджена зведеним кошторисним розрахунком вартості, поточним ремонтом квартири по [ADDRESS] станом на 10.01.2025 . Крім цього, позивачі простить стягнути з відповідачки супутні витрати у сумі 248 грн., однак жодних підтверджень даної суми та логічних пояснень її виникнення суду не було надано, тому суд в задоволенні такої вимоги відмовляє за її недоведеністю. Суд не бере до уваги доводи представника відповідача викладені у відзиві, щодо відмови в задоволенні позовних вимог, оскільки під час розгляду справи відповідачка та її представник позовні вимоги щодо залиття квартири та спричинення матеріальної шкоди позивачу визнали і такий факт підтверджується матеріалами справи, де видно, що квартира відповідачки є над квартирою позивачів. Щодо стягнення моральної шкоди на користь позивача, суд приходить до наступних висновків. Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна (ч. ч. 1, 2 ст. 23 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Суд, вирішуючи позовну вимогу про відшкодування позивачу моральної шкоди враховує те, що в ході судового розгляду справи знайшов своє підтвердження факт пошкодження належної позивачу квартири, що є наслідком її залиття. Так, позивачі тривалий час були позбавлені можливості вести звичайний спосіб життя, вільно користуватися житловим приміщенням, через залиття їхньої квартири відповідачкою і така ухилилася від добровільного вирішення спору. Тому, відповідно до ст. 23 ЦК України, моральна шкода відшкодовується особою, яка була визнана винною в спричиненні шкоди, тобто відповідачем. У постанові Верховного Суду від 09.11.2022 року у справі № 212/7628/21 (провадження № 61-7265св22) зазначено, що «виходячи з положень ст. ст. 16 і 23 ЦК України та змісту права на відшкодування моральної шкоди, в цілому, як способу захисту суб`єктивного цивільного права, компенсація моральної шкоди повинна відбуватися в будь-якому випадку її спричинення - право на відшкодування моральної (немайнової) шкоди виникає внаслідок порушення права особи, незалежно від наявності спеціальних норм цивільного законодавства (п. 92 постанови Великої Палати Верховного Суду від 01.09.2020 року у справі № 216/3521/16-ц)». Суд вважає, що розмір моральної шкоди, заявлений позивачем до відшкодування у сумі 2000,00 грн. є достатнім, співмірним із завданою шкодою, не призведе до збагачення позивача за рахунок відповідача та не поставить у вкрай тяжкий матеріальний стан відповідача. З огляду на викладене вище, позовні вимоги [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСББ «Ялинка 5» про відшкодування шкоди завданої залиттям квартири, підлягають задоволенню частково, а відповідно з відповідачки належить солідарно стягнути на користь позивачів завдану шкоду. Вирішуючи питання судових витрат у справі суд виходив з такого. Судові витрати в цій справі складаються з судового збору та витрат на надання професійної правничої допомоги. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З урахуванням того, що позовні вимоги позивача задоволено, тому з відповідача необхідно стягнути на користь позивачів сплачені судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 1211,20 грн. за подання позовної заяви, який сплачено у мінімально визначеному законом розмірі. Однак, суд додатково звертає увагу позивачів, що при повному або частковому задоволенні позову майнового характеру до відповідача судові витрати, сплачені позивачами, відшкодовуються пропорційно до розміру задоволених позовних вимог до кожного з позивача. Солідарне стягнення суми судових витрат законом не передбачено. Аналогічний висновок викладений у постанові Касаційного господарського суду в складі Верховного Суду від 24.01.2018 у справі № 907/425/16, постановах Касаційного цивільного суду в складі Верховного Суду від 17.05.2023 у справі № 522/5582/16-ц, від 17.08.2022 у справі № 745/342/19, від 24.03.2021 у справі № 462/2077/17. Вирішуючи питання про стягнення з відповідача витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 3500 грн., суд виходив з наступного. Відповідно до ч. 3 ст.137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Беручи до уваги те, що у матеріалах справи відсутні будь-які докази вартості з детальним описом робіт (наданих послуг) та оплати витрат на професійну правничу допомогу позивачем, тому у такій заяві необхідно відмовити. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed