Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-16 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог Кіровоградська районна організація Українського товариства мисливців та рибалок (далі Кіровоградська районна організація УТМР,\~позивач) звернулася до суду з позовом, в якому просить стягнути солідарно з [PERSON] (далі - [PERSON] , відповідач-1) та [PERSON] (далі - [PERSON] , відповідач-2) на її користь матеріальну шкоду в розмірі 80000 грн 30 коп., а також стягнути з відповідачів на користь позивача витрати по сплаті за надання правничої (правової) допомоги в розмірі 8000 грн та судовий збір в розмірі 3028 грн. Рух справи 06.06.2024 позовна заява надійшла до Кіровоградського районного суду Кіровоградської області та розподілена судді Гершкулу І.М.. 11.06.2024 ухвалою суду задоволено заяву судді Гершкула І.М. про самовідвід, справу передано до канцелярії Кіровоградського районного суду Кіровоградської області для визначення іншого судді. Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу розподілено [PERSON] 19.08.2024 ухвалою суду відкрито провадження по цивільній справі. 24.02.2025 ухвалою суду закрито підготовче судове засідання та призначена справа до судового розгляду по суті. Безпосередньо розгляд справи по суті суд здійснив у засіданні 12 червня 2025 року за участі представника позивача адвоката Середи С.І.. Позиція позивача В обґрунтування позову зазначено, що [PERSON] та [PERSON] 13.09.2023, перебуваючи біля с. Оситняжка Кропивницького району Кіровоградської області, у межах мисливських угідь Кіровоградської районної організації УТМР, були затримані із незаконною продукцією полювання, без документів, що засвідчують законність її набуття, а саме: двома дикими свинями з ознаками вогнепального поранення, які знаходилися в багажнику автомобіля ВАЗ-21213, д.н.з. [NUMBER] , чим порушено абзац 2 ч. 3 ст. 12, ч. 3 ст. 20 Закону України «Про мисливське господарство та полювання». Постановами Кіровоградського районного суду Кіровоградської області по справам № 390/1785/23, №\~390/1786/23 суддя Гершкул І.М. визнав відповідачів винними у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 85 КУпАП, та кожному призначено стягнення у виді штрафу. Внаслідок вчинення неправомірних дій [PERSON] та [PERSON] позивачу нанесено шкоду на суму 80000 грн, яка розрахована на підставі такс для обчислення розміру відшкодування збитків, завданих унаслідок порушення законодавства в галузі мисливського господарства та полювання (крім видів, занесених до Червоної книги України), затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України, Міністерства екології та природних ресурсів України від 19.06.2017 № 301/222. Представник позивача в судовому засіданні підтримав позовні вимоги в повному обсязі та просив їх задовольнити. Позиція відповідачів Відповідач-1 [PERSON] та його представник адвокат Мазуренко Н.Ю. в судове засідання не з`явилися, представником позивача подано заяву, якою просить розгляд справи проводити без їх участі, в задоволені позовних вимог відмовити. В попередніх засіданнях представник позивача адвокат Мазуренко Н.Ю. надала пояснення по суті позову, зазначивши, що вона та її довіритель позов не визнають, оскільки заперечують сам факт вчинення [PERSON] адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 85 КУпАП, у зв`язку з чим ними було подано апеляційну скаргу на постанову суду. Під час розгляду справи про адміністративне правопорушення не було враховано, що в поясненнях [PERSON] та в акті обстеження місця скоєння правопорушення інформація різна, ці відомості не були з`ясовані судом у відповідача при розгляді справи, оскільки останній не викликався на судові засідання, також розрахунок розміру шкоди проводився не в присутності відповідача. Відповідач-2 [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку. Причини неявки суду не повідомив, відзив на позов не подав. Обставини справи, зміст спірних правовідносин Судом встановлено, що постановами Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 12.12.2023 у справах № 390/1785/23 (провадження № 3/390/945/23), № 390/1786/23 (провадження 3/390/946/23) [PERSON] та [PERSON] визнано винними у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 85 КУпАП, та призначено стягнення у виді штрафу. З вказаних постанов вбачається, що [PERSON] та [PERSON] о 08 год 15 хв 13.09.2023, перебуваючи біля с. Оситняжка Кропивницького району Кіровоградської області, у межах мисливських угідь Кіровоградської районної організації УТМР (обхід №2), були затримані із незаконною продукцією полювання, а саме: дві дикі свині з ознаками вогнепального поранення, що знаходилися в багажнику автомобіля ВАЗ-21213, реєстраційний номер [NUMBER] , без документів, що засвідчують законність їх набуття, чим порушено абз.2 ч. 3 ст. 12, ч. 3 ст. 20, ч. 6 ст. 35 Закону України «Про мисливське господарство та полювання» (а.с. 6-9). Відповідно до Договору про умови ведення мисливського господарства, укладеного 01.02.2008 між Кіровоградським обласним управлінням лісового та мисливського господарства та Кіровоградською районної організацією УТМР, останній, згідно з рішенням Кіровоградської обласної ради від 14 листопада 1997 року, надано мисливські угіддя для ведення мисливського господарства площею 109717,3 тис га до 14 листопада 2012 року (а.с. 10-13). Рішенням Кіровоградської обласної ради «Про внесення змін до рішення обласної ради від 14 листопада 1997 року «Про надання мисливських угідь комунальним організаціям області для ведення мисливського господарства» від 18 серпня 2010 року № 917 було внесено зміни, якими мисливські угіддя надавалися строком на 30 років, тобто до 2027 року включно, а не терміном на 15 років як було раніше (а.с. 14). Згідно з копією розрахунку розміру шкоди заподіяної внаслідок незаконного добування мисливської тварини кабан (свиня дика) в мисливських угіддях Кіровоградської районної організації УТМР від 13.09.2023 загальний розмір заподіяної шкоди становить 80000 (вісімдесят тисяч) грн. Підставою проведення розрахунку є протоколи про адміністративне правопорушення № 218189, № 218190, складені відносно [PERSON] та [PERSON] .. Розрахунок проведено на підставі такс вказаних у додатку до наказу Міністерства аграрної політики та продовольства України, Міністерства екології та природних ресурсів України від 19 червня 2017 року № 301/222 «Такси для обчислення розміру відшкодування збитків, завданих унаслідок порушення законодавства в галузі мисливського господарства та полювання (крім випадків, занесених до Червоної книги України)», відповідно до яких за незаконне добування або знищення кабана за одну особину розмір стягнення складає 40000 (сорок тисяч) грн (а.с.125-128). Відповідно до акту на утилізацію відстріляних диких тварин від 13.09.2023 цього числа була проведена утилізація трупів диких тварин (свиней), відстріляних браконьєрами в кількості 2 (двох) штук, орієнтовною вагою 70-85 кг кожна (а.с. 129). На ухвалу суду відділом документообігу та організаційного забезпечення Кропивницького районного суду Кіровоградської області надано для огляду справи про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] (справа № 390/1785/23) та [PERSON] (справа № 390/1786/23), в яких знаходиться оригінал розрахунку розміру шкоди від 13.09.2023, де встановлено загальний розмір збитків 80000 (вісімдесят тисяч) грн. У справі № 390/1785/23 міститься апеляційна скарга на постанову Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 12.12.2023, подана 21.03.2025 адвокатом Мазуренко Н.Ю. в інтересах [PERSON] Кропивницький апеляційний суд відмовив захиснику адвокату Мазуренко Н.Ю. у поновленні строку на апеляційне оскарження постанови, апеляційну скаргу повернуто захиснику. 07 квітня 2025 року [PERSON] особисто подано апеляційну скаргу на постанову Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 12.12.2023, яку постановою Кропивницького апеляційного суду від 18.04.2025 повернуто апелянту та відмовлено в поновленні строку на оскарження. Із договору № 45-С про надання правової допомоги від 04.04.2024 та акту приймання наданих юридичних послуг вбачається, що вартість послуг, наданих адвокатом Середою С.І. становить 8000 (вісім тисяч) грн (а.с. 22-25). Релевантні джерела права та висновки Верховного Суду Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Приписами ст.13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною 1 ст.15ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, не визнання або оспорювання. Згідно із ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу; способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом, у визначених законом випадках. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі (пункт 3 ч. 2 ст. 11 ЦК України). Згідно із ч.ч.1, 2, 6 ст.82 ЦПК України обставини,\~які визнаються\~учасниками справи,\~не підлягають\~доказуванню,\~якщо суд\~не має\~обґрунтованого сумніву\~щодо достовірності\~цих обставин\~або добровільності\~їх визнання.\~Обставини,\~які визнаються\~учасниками справи,\~зазначаються в\~заявах по\~суті справи,\~поясненнях учасників\~справи,\~їхніх представників.\~Відмова від\~визнання обставин\~приймається судом,\~якщо сторона,\~яка відмовляється,\~доведе,\~що вона\~визнала ці\~обставини внаслідок\~помилки,\~що має\~істотне значення,\~обману,\~насильства,\~погрози чи\~тяжкої обставини,\~або що\~обставини визнано\~у результаті\~зловмисної домовленості\~її представника\~з другою\~стороною. Вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до правової позиції Верховного Суду, наданою 05.09.2019 в справі №234/16272/15-ц при розгляді справи про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду у справі про адміністративне правопорушення, ця постанова обов`язкова для суду з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Тому, розглядаючи позов, суд не вправі обговорювати вину такої особи, а може вирішувати питання лише про розмір відшкодування. Отже, наведені в постановах Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 12.12.2023 обставини щодо вчинення адміністративного правопорушення [PERSON] та [PERSON] не потребують повторного встановлення і доказування. Відповідно до статті\~22\~ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Згідно зі ст. 42, 43 Закону України «Про мисливське господарство та полювання» притягнення порушників до відповідальності не звільняє їх від обов`язку відшкодувати збитки, завдані внаслідок порушення законодавства у галузі мисливського господарства та полювання. Відшкодування збитків, завданих унаслідок порушення законодавства у галузі мисливського господарства та полювання, здійснюється добровільно або за рішенням суду відповідно до законодавства за затвердженими в установленому порядку таксами, а за їх відсутності - за розрахунками користувачів мисливських угідь. Кошти за відшкодування збитків, завданих внаслідок порушення законодавства у галузі ведення мисливського господарства та полювання, зараховуються на рахунок користувача мисливських угідь, якому заподіяні збитки. Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано, пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. Відповідно до частини першої статті 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч. 1 ст. 1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. Солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання (стаття 541 ЦК України). Відповідно до\~ст.\~1192\~ЦК України,\~ якщо\~інше не\~встановлено законом,\~з урахуванням\~обставин справи\~суд за\~вибором потерпілого\~може зобов`язати\~особу,\~яка завдала\~шкоди майну,\~відшкодувати її\~в натурі\~(передати\~річ того\~ж роду\~і такої\~ж якості,\~полагодити пошкоджену\~річ тощо)\~або відшкодувати\~завдані збитки\~у повному\~обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Оцінка доказів та висновки суду З наданих сторонами та досліджених судом доказів слідує, що відповідачами, вина яких встановлена судом, внаслідок неправомірних дій Кіровоградській районній організації УТМР заподіяно шкоди на суму 80 000 (вісімдесяти тисяч) грн, а тому, суд вважає за необхідне задовольнити позов частково та стягнути солідарно з [PERSON] та [PERSON] матеріальну шкоду у розмірі 80 000 (вісімдесяти тисяч) грн, оскільки матеріальна шкода у сумі 0,30 коп., що вказана в прохальній частині позовної заяви, позивачем не доведена. Судові витрати Згідно із ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового\~збору,\~порядок його\~сплати,\~повернення і\~звільнення від\~сплати встановлюються\~законом.До витрат, пов`язаних з розглядом справи, зокрема, належать витрати: на професійну правничу допомогу. Ст.137 ЦПК України передбачено, що за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Водночас вбачається, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. У постанові Верховного Суду від 13.03.2025 у справі № 275/150/22 (провадження № 61-13766св24) зазначено, що суд враховуючи принципи диспозитивності та змагальності, не має права вирішувати питання про зменшення суми судових витрат на професійну правову допомогу, що підлягають розподілу, з власної ініціативи. Відповідно до ч.1, п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Частиною 8 статті 141 ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву; у разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. Таким чином, зваживши у сукупності подані стороною позивача матеріали, враховуючи характер виконаної адвокатом роботи, принципи співмірності та розумності судових витрат, критерій реальності адвокатських витрат, а також критерій розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи, її складності та виконаної адвокатом роботи, суд дійшов висновку про стягнення з відповідачів на користь позивача 8000 грн витрат на професійну правничу допомогу. Крім того, з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 3028,00 грн, що відповідає положенням ст.141 ЦПК України. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного та

Outcome: partial