Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-16 00:00:00

До Рівненського міського суду Рівненської області звернувся [PERSON] з позовом про визначення йому додаткового строку у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . Позовні вимоги мотивує тим, [INFO] помер батько [PERSON] . За життя батька у його власності перебувала квартира в [ADDRESS] . Оскільки зазначена квартира була придбана за час шлюбу з [PERSON] , дана квартира є спільною власністю подружжя. За домовленістю з матір`ю, частки батька в квартирі повинна була успадкувати мати [PERSON] , як дружина. [INFO] померла [PERSON] , після смерті якої позивач успадкував частки зазначеної квартири. Спадщину після смерті матері позивач прийняв. Однак позивачу стало відомо від нотаріуса, [PERSON] не прийняла у спадщину за [PERSON] частки квартири. Нотаріусом було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини. За життя [PERSON] не залишив заповіту, тому позивач, як син є спадкоємцем першої черги спадкування за законом після смерті [PERSON] . Спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася, із заявою про прийняття спадщини ніхто не звертався, спадщина у встановлений законом порядком відумерлою не визнавалася. Позивач для отримання спадщини не звертався у встановлений строк із заявою про прийняття спадщини, оскільки вважав, що її оформила мати. Окрім того, позивач зазначає, що працює на двох роботах. З 18.07.2017 офіційно працює на посаді електромонтер з обслуговування високовольтної підстанції 6 розряду у ТОВ «ОДЕК» Україна, та офіційно працює за сумісництвом на посаді інженер електротехнічної лабораторії в ПП «АСП «Інформ Сервіс Експрес» , часто перебував у відрядженнях поза межами міста Рівне. У зв`язку із роботою з позмінним графіком та роботою за сумісництвом робочий день позивача не регулярний і включає нічні зміни. Такий розклад роботи унеможливлював своєчасно подати заяву про прийняття спадщини після смерті батька. Також позивач зазначає, що після смерті батька були введенні карантинні обмеження та введено в Україні воєнний стан. Також свої доводи представником позивача викладено у відповіді на відзив від 16.05.2025. Зазначає, що аргументи відповідача не можуть бути відмовою у задоволенні позову. Зазначає, що позивач не мав реальної можливості звернутися до нотаріуса у строки з урахуванням життєвих умов, зокрема, в умовах воєнного стану, непередбачуваності роботи державних установ, проблеми з транспортом, комунікацією. Від відповідача до суду надійшов відзив, проти задоволення позову заперечив, позовні вимоги вважають необґрунтованими та недоведеними з наступних підстав. Строк прийняття спадщини після смерті [PERSON] тривав з 07.10.2021 по 07.04.2022. Ніхто із спадкоємців у визначений законом строк не подав заяви про прийняття спадщини. Позивачем не доведено причин що створювали для нього важкі умови для подання заяви про прийняття спадщини. Покликання лише на фізичну неможливість звернутися з заявою про прийняття спадщини не є поважною підставою для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Нотаріусом не було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій, лише надано письмову відповідь, що має рекомендаційний характер. У запереченнях від 22.05.2025 представник відповідача зазначає, що позивач знав і повинен був знати про наявність спадкового майна, а саме квартири. Тим більше, [PERSON] знав про таке майно, оскільки домовився із матір`ю, що часту батька успадковує вона. Але згідно законодавства, позивач з відмовою від частки на спадщину на користь іншого зі спадкодавців не звертався. Тому вказане твердження про домовленість як неприйняття Позивачем частки майна є безпідставним та не підлягає до задоволення. Матір позивача свою частку не прийняла та не оформила, тому син може подавати позов на цю частину частки лише як визнання права власності, а не просити додатковий строк для прийняття спадщини повністю на частку батька. У судове засідання сторони не з`явилися, про час, місце та дату судового засідання були повідомлені належним чином. Представник позивача подав до суду клопотання про розгляд справи за відсутності позивача. Позовні вимоги підтримала. Від представника відповідача до суду надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника за наявними матеріалами справи. Згідно з ч.2\~ст.247 Цивільного процесуального кодексу України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось. Ухвалою суду від 28.03.2025 року було прийнято справу до розгляду та відкрито загальне провадження, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 02.06.2025 закрито підготовче провадження по справі. Суд, враховуючи заяви сторін, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Згідно ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до частини першої ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 16 ЦК України\~передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути у тому числі, визнання права. Як вбачається з свідоцтва про народження серія [NUMBER] , [PERSON] та [PERSON] є батьками [PERSON] (а.с.11) [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER] . (а.с.12) [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу ВКЕ №108787 від 04.03.2008, на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] . Дане підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно та договором купівлі-продажу посвідченим 04.03.2008 приватним нотаріусом Рівненського міського нотаріального округу, Процюк Л.П. за реєстрованим №194, зареєстрованого КП «Рівненське міське бюро технічної інвентаризації» 11.04.2008, витягом з Державного реєстру правочинів та витягом про реєстрацію в Державному реєстрі правочинів (а.с.16, 17). [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER] (а.с.21) Державним нотаріусом Рівненської державної нотаріальної контори Рівненської області 07.03.2025 видано свідоцтво про право на спадщину за законом на частки квартири [ADDRESS] , за [PERSON] після смерті [PERSON] зареєстровано в реєстрі за №1-160. Як вбачається з витягу про реєстрацію в спадковому реєстрі №80379899 від 07.03.2025, спадкоємцем після смерті [PERSON] є [PERSON] (а.с.23-24) Право власності на квартири [ADDRESS] , [PERSON] зареєстроване 07.03.2025, на підставі свідоцтва про право на спадщину серія та номер 1-160 виданого 07.03.2025, дане підтверджується витягом з державного реєстру речових прав (а.с.25) [PERSON] звернувся до Рівненської державної нотаріальної контори Рівненської області із заявою №259, про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом (а.с.26) Рівненською державної нотаріальною конторою Рівненської області за результатами розгляду заяви [PERSON] , надана відповідь №432/01-16 від 07.03.2025, що заявником пропущено заяву на прийняття спадщини після смерті батька. Роз`яснено, що виконати статті 67,68 ЗУ «Про нотаріат» п.4.14 глави 10 «Видача свідоцтва про право на спадщину» розділу 2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 №296/5, встановити коло спадкоємців після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , факт прийняття спадщини дружиною [PERSON] , сином [PERSON] , є неможливим. Як вбачається з інформаційної довідки зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 80379329 від 07.03.2025 у спадковому реєстрі інформація про заведені спадкові справи після смерті [PERSON] відсутня. Як вбачається з відповіді Департаменту ЦТ та ЗНАП РМР, станом на день смерті [PERSON] був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Станом на 07.10.2021 відомості про інших зареєстрованих осіб за даною адресою в реєстрі відсутні. (а.с.29) Згідно з частинами першою, другою\~статті 1220 ЦК України\~спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до частини першої статті\~1269, частини першої статті\~1270 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з положеннями\~статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272\~ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі №6-1486цс15, від 23 серпня 2017 року у справі №6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17, від 17 жовтня 2019 року у справі №766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі №487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі №450/1383/18, від 17 серпня 2023 року у справі №626/274/22. Правозастосовна практика Верховного Суду у подібних правовідносинах є усталеною. Однак, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини,суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Відповідно до статей\~12,\~81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України). За обставин даної справи, шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] сплив 07.04.2022 року. Спадкодавець за життя не склав заповіту, а тому спадкування відбувається за законом. Протягом шести місяців з часу відкриття спадщини ніхто зі спадкоємців спадщину не прийняв. Позивач звернувся до суду із позовом 27.03.2025 року. Обґрунтовуючи позовні вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини [PERSON] зазначив про те, що за домовленістю з матір`ю [PERSON] , частки батька у квартирі повинна була успадкувати вона, як дружина померлого. Позивач працює з 18.07.2017 на посаді електромонтера з обслуговування високовольтної підстанції 6 розряду у ТОВ «ОДЕК» Україна за основним місцем роботи та за сумісництвом працює на посаді інженера електротехнічної лабораторії в ПП «АСП «Інформ Сервіс Експрес», з метою виконання своїх посадових обов`язків часто відбував у відрядження поза межами м.Рівне. Робочий графік є змінним, один день працює з 08 год. до 20 год., наступного дня з 20 год. до 08 год., третій день є відсипним, проте в цей день він працює на другій роботі за сумісництвом. Також зазначає, що після смерті батька було введено карантинні обмеження, у подальшому в Україні введено воєнний стан. Пунктом 24\~постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008року «Про судову практику у справах про спадкування»\~роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, слід виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Позивач спадщину після смерті матері прийняв вчасно, подавши до Рівненської державної нотаріальної контори Рівненської області заяву №722 від 18.06.2024. В даному випадку позивач зазначає, що йому стало відомо про наявність у нього права на спадщину після смерті батька від нотаріуса, про те, що матір не приймала у спадщину за батьком [PERSON] частки квартири. Судом встановлено, що [PERSON] працює в ТОВ «ОДЕК» Україна, з 18.07.2027 (наказ №826-к від 18.07.2027) по даний час (а.с.30), також [PERSON] працює в ПП «АСП «Інфом Сервіс Експрес» на посаді інженера електрика ЕТЛ з 19.07.2017. З довідки виданої АСП«Інформ Сервіс Експрес» від 24.04.2025 №24/04-1 вбачається, що [PERSON] має роз`їзний характер роботи, що зумовлений роботою, пов`язаною з поїздками на значні відстані та поверненням до місця роботи в неробочий час. З довідки виданої ТзОВ «ОДЕК» Україна, від 15.04.2025 №110, вбачається, що [PERSON] працює на посаді електромонтера з обслуговування високовольтної підстанції 6 розряду з 18.07.2027, робочий графік змінний та зазначено порядок змінного графіку роботи позивача. Отже позмінний графік роботи позивача в умовах воєнного стану, з огляду на його обов`язки у сфері енергетичної безпеки держави, свідчать про існування об`єктивних непереборних обставин, які унеможливлювали своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини, у зв`язку з чим причини пропуску цього строку суд визнає поважними. Рішенням Європейського Суду з прав людини по справі «Іліан проти Туреччини» встановлено, що правило встановлення обмежень до суду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду, повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи. Суд бере до уваги, що інші спадкоємці до нотаріуса не зверталися, заяви про прийняття спадщини, окрім позивача, іншими особами подані не були, заповіту спадкодавцем не складено. Суд вважає, що не можна застосовувати відповідальність у вигляді позбавлення права отримати спадщину за невиконання умови закону (подання заяви про прийняття спадщини у встановлений строк) до особи, яка не знала про виникнення обставини, яка передбачає виникнення у неї такого права на отримання спадщини та обов`язку вчинити певні дії для цього. А відтак,наявні підстави\~для визначення позивачу додаткового строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень\~ст.60 ЦПК України\~докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задоволити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.\~\~Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини підлягає задоволенню.

Outcome: approved