Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-29 00:00:00

На розгляд суду надійшла заява релігійної організації «Релігійна громада храму Покрови Пресвятої Богородиці с. Лозове Могилів-Подільського району Вінницько-Барської єпархії Православної Церкви України» про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Чернівецького районного суду Вінницької області від 09 жовтня 2020 року по справі № 150/366/20 за позовом [PERSON] до [PERSON] в особі правонаступника [PERSON] про визнання договору купівлі-продажу дійсним та визнання права власності на нерухоме майно. Вказана заява мотивована тим, що 26 серпня 2022 року наказом Управління у справах національностей та релігій Вінницької обласної військової адміністрації за № 40 було зареєстровано статут релігійної громади Свято-Покровського храму с. Лозове Могилів-Подільської єпархії Української Православної Церкви у новій редакції зі зміною найменування на : релігійна організація «Релігійна громада храму Покрови Пресвятої Богородиці с. Лозове Могилів-Подільського району Вінницько-Барської єпархії Православної Церкви України». 26 серпня 2022 року за № 03-13/312 начальником Управління у справах національностей та релігій Вінницької обласної військової адміністрації І. Салецьким було повідомлено Могилів-Подільську районну державну адміністрацію та Чернівецьку селищну територіальну громаду про реєстрацію статуту релігійної громади та повідомлено, що юридичною адресою релігійної громади є вул. Соборна, буд. 5, с. Лозове, Могилів-Подільський район, Вінницька область, 24114. З того часу релігійна організація «Релігійна громада храму Покрови Пресвятої Богородиці с. Лозове Могилів-Подільського району Вінницько-Барської єпархії Православної Церкви України» є правонаступником прав та обов`язків релігійної громади Свято-Покровського храму с. Лозове Могилів-Подільської єпархії Української Православної Церкви. Указом Митрополита Вінницького і Барського Симеона від 12 грудня 2022 року № 16/203 призначено ієрея [PERSON] на посаду настоятеля храму Покрови Пресвятої Богородиці с. Лозове Могилів-Подільського району Вінницько-Барської єпархії Православної Церкви України з 12 грудня 2022 року. Після чого ревізійною комісією, склад якої було затверджено протоколом Загальних зборів Релігійної громади № 001 від 23 липня 2022 року, було проведено ревізію майна громади, в ході якої встановлено наступне. Парафіянами громади було зібрано кошти для придбання житлового будинку для потреб релігійної громади та доручено голові парафіяльної ради укласти договір купівлі-продажу житлового будинку на території с. Лозове. З цією метою 09 квітня 2020 року між Головою парафіяльної ради як представником Релігійної громади Свято-Покровського храму с. Лозове Могилів-Подільської єпархії Української Православної Церкви та [PERSON] було укладено договір купівлі-продажу житлового будинку [ADDRESS] . Між сторонами було погоджено всі належні умови купівлі-продажу житлового будинку, зокрема щодо ціни, порядку передачі коштів та майна, а також посвідчення договору в нотаріальному порядку. Того ж дня Релігійною громадою сплачено продавцю обумовлену вартість майна, що підтверджено актом прийому-передачі. За домовленістю з [PERSON] , нотаріальне посвідчення договору мало відбутися до 30 травня 2020 року. [PERSON] громада володіє та розпоряджається зазначеним житловим будинком, провела в ньому ремонтні роботи з метою приведення приміщення до стану, придатного до проживання. Згодом в Свято-Покровському храмі с. Лозове почав здійснювати Богослужіння [PERSON] . Однак, документів про його призначення не було, з його слів, вони знаходилися в останнього. Враховуючи, що [PERSON] проживав в Закарпатській області, житла на території с. Лозове не мав, парафіяни релігійної громади вирішили надати придбану житлову будівлю для проживання [PERSON] як священнослужителю, на період проведення [PERSON] в храмі. Тому, останньому було надано укладені між Релігійною громадою та [PERSON] договір купівлі-продажу від 09 квітня 2020 року, акт приймання-передачі від 09 квітня 2020 року, копію технічного паспорта на жилий будинок, копію договору дарування вказаного житлового будинку [PERSON] від 12 липня 1994 року, аби він займався питаннями нотаріального посвідчення зазначеного договору купівлі-продажу. Втім, в ході ревізії майна храму, нам стало відомо, що [PERSON] звернувшись до суду оформив право власності на вказаний житловий будинок на своє ім`я. Ознайомившись з матеріалами цивільної справи № 150/366/20 за позовом [PERSON] до [PERSON] в особі правонаступника [PERSON] про визнання договору купівлі-продажу дійсним та визнання права власності на нерухомо майно, заявник побачив, що позивачем надано суду невідомого походження договір купівлі-продажу та акт прийому-передачі, покупцем в яких вказано позивача [PERSON] і датовані вказані документи тим самим числом, що й укладені релігійною громадою як покупцем. Як наслідок, [PERSON] набув право власності на житловий будинок, кошти на придбання якого були зібрані релігійною громадою для придбання майна храму. Як свідчать матеріали цивільної справи, [PERSON] не повідомив суду про наявність договору купівлі-продажу цього ж будинку, укладеного того ж числа між релігійною громадою та [PERSON] , а також те, що вказаний будинок він отримав від релігійної громади, в якості тимчасового житла, на період проведення в храмі [PERSON] , те, що кошти за будинок надані парафіянами релігійної громади та мета придбання була для потреб релігійної громади, а не певної фізичної особи. Також слід зауважити, що в наданих [PERSON] документах підпис продавця [PERSON] не відповідає тому, що проставлений нею ж в паспорті громадянина України, що остання надавала представнику парафіяльної громади для оформлення договору купівлі-продажу. В той час, як в договорі купівлі-продажу, укладеному з релігійною громадою підпис продавця відповідає підпису, проставленому нею в інших документах, в тому числі і тих, що надані [PERSON] до суду в цивільній справі № 150/366/20. \~ \~ \~ \~Відтак, оглянувши надані [PERSON] документи, на підтвердження його тверджень, можна візуально спостерігати повну невідповідність підписів продавця. Представником позивача - адвокатом подано до суду заперечення на вказану заяву, згідно яких доводи заяви про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами не вважає такими. Крім цього, наданий релігійною громадою договір купівлі-продажу нотаріально не посвідчений, натомість укладений його довірителем договір купівлі-продажу визнаний дійсним рішенням суду, що набрало законної сили. Суд, дослідивши заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, матеріали цивільної справи, дійшов наступних висновків. В провадження суду перебувала цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] в особі правонаступника [PERSON] про визнання договору купівлі-продажу дійсним та визнання права власності на нерухоме майно. Рішенням суду від 09.10.2020 позовні вимоги задоволено. Визнано дійсним договір купівлі-продажу житлового будинку [ADDRESS] , житловою площею 30,20 кв.м., укладений 09.04.2020 між [PERSON] та [PERSON] . Визнано за\~ [PERSON] ,\~ [INFO] \~право власності\~на житловий\~будинок [ADDRESS] , житловою площею 30,20 кв.м. Після набрання рішенням законної сили до суду звернулася Релігійна організація "Релігійна громада храму Покрови Пресвятої Богородиці с. Лозове Могилів-Подільського району Вінницько-Барської єпархії Православної Церкви України" із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. Так, заявник подав до суду копію договору купівлі-продажу житлового будинку по [ADDRESS] , площею 30,20 кв.м. від 09.04.2020, укладеного між [PERSON] та РГ Свято-Покровського храму с. Лозове Могилів-Подільського району Вінницької області, акт прийому-передачі коштів в якості оплати вартості будинку від 09.04.2020, якими підтверджується, що житловий будинок, що є предметом спору у даній справі було придбано саме заявником та на кошти релігійної громади, в свою чергу [PERSON] доручено придбати житловий будинок, де б проживали настоятелі Храму. Однак, [PERSON] , скориставшись вказаними коштами, уклав договір купівлі-продажу житлового будинку, де покупцем зазначив себе та як наслідок за рішенням суду від 09.10.2020 набув право власності на будинок. Також слід зауважити, що в наданих [PERSON] документах підпис продавця [PERSON] не відповідає тому, що проставлений нею ж в паспорті громадянина України, що остання надавала представнику парафіяльної громади для оформлення договору купівлі-продажу. В той час, як в договорі купівлі-продажу, укладеному з релігійною громадою підпис продавця відповідає підпису, проставленому нею в інших документах, в тому числі і тих, що надані [PERSON] до суду в цивільній справі № 150/366/20. \~ \~ \~ \~Відтак, оглянувши надані [PERSON] документи, на підтвердження його тверджень, можна візуально спостерігати повну невідповідність підписів продавця. Зазначені обставини не були відомі в ході судового розгляду суду, впродовж усього часу перебування справи у провадженні суду не повідомлялися й самим позивачем. Дослідивши матеріали справи, докази в сукупності, всебічного та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, суд дійшов висновку про те, що заява підлягає задоволенню з таких підстав. Принцип захисту судом порушеного права особи будується при встановленні порушення такого права. Правом звернення до суду за захистом наділена особа, права якої порушені, невизнані або оспорені. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Відповідно до ст. 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами. Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду. Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин. Тлумачення пункту 1 частини другої статті 423 ЦПК України свідчить, що нововиявленими обставинами є обставини, які: існували на час розгляду справи, не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; є істотними для розгляду справи, тобто належать до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі. Обставини, які вважаються нововиявленими, повинні одночасно відповідати цим вимогам. Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається. Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць. Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя (PRAVEDNAYA v. RUSSIA, № 69529/01, § 27, 28, ЄСПЛ, 18 листопада 2004 року). Суд враховує той факт, що релігійна громада не була учасником по справі № 150/366/20, та як наслідок не могла користуватися процесуальними правами щодо подання до суду доказів та заперечень щодо доказів поданих іншими сторонами. Надані релігійною громадою докази беззастережно свідчать про те, що кошти на придбання житлового будинку, що є предметом спору у даній справі, були зібрані прихожанами храму та виділено релігійною громадою для придбання будинку, де мав би можливість проживати настоятель Храму. \~Втім, саме проживати, а не користуючись пожертвами парафіян, стати повноцінним власником будинку. За таких обставин, в ході судового розгляду заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, в сукупності з оцінкою доказів, наданих сторонами у справі, суд дійшов висновку, що нововиявлені обставини підтверджуються фактичними даними у справі, що спростовують факти, покладені в основу судового рішення, ухваленого 09.10.2020. Тому, заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами \~підлягає до задоволення, а рішення суду підлягає до скасування. Викладені вище заявником обставини суд розцінює як нововиявлені, в розумінні положень ст. 423 ЦПК України, оскільки під час розгляду цивільної справи за позовом [PERSON] до Вінницької міської ради про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння, вказані обставини не були суду відомі, про них стало відомо після винесення постанови Верховного Суду від 17.01.2024 року.

Outcome: approved