Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-19 00:00:00

Приватне акціонерне товариства «ДТЕК Київські електромережі» (далі - ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі») звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. Зазначало, що ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго». 04.10.2007 [PERSON] та ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» уклали договір про користування електричною енергією № 06280234211, за адресою: [ADDRESS] . 12.12.2017 за адресою споживача: [ADDRESS] представниками енергопостачальника виявлено порушення: «Закону України «Про ринок електричної енергії», п.9,10,42 ПКЕЕН - виявлені явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни показів, вплив на лічильник № 0777786 електричної енергії постійнім магнітом. На корпусі електролічильника в районі лічильного механізму мають місце характерні пошкодження корпусу лічильника (подряпини)». На підставі виявленого було складено акт про порушення № 52409 від 12.12.2017. Акт підписало три представники ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі». З актом про порушення також був ознайомлений споживач [PERSON] , факт ознайомлення засвідчив своїм підписом. Відповідно до акту усунення порушень від 12.12.2017 для усунення порушення виконано такі заходи, а саме: «Лічильник типу НІК 2301 АПЗ № 0777786 замінено на лічильник типу МТХ 3R30.DК.4Z1-Y4 № 02045602». 21.12.2017 проведено експертизу електролічильника, знятого під час виявлення порушення за участю держповірника ДП «Укрметртестстандарт» Охриткової Т.К. Згідно висновку експертизи, оформленої актом №1497, лічильник№ 0777781, типу НІК 2301 АПЗ: «визнано непридатним для подальшої експлуатації внаслідок термічного пошкодження кожуха, пошкоджено індикатор дії магнітного поля М7391764». 23.01.2018 у відповідності до зазначених вимог ПКЕЕН, відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення. На засіданні комісії споживач був присутній. На засіданні комісії було вирішено провести розрахунок обсягу та вартості електроенергії, спожитою з порушенням ПКЕЕН за період з 13.06.2017 по 12.12.2017 (дату усунення порушення) відповідно до п.3.5 Методики за Формулою (2.7). Нарахована сума за актом № 52409 склала 64 439,12 грн. Станом на 01.06.2020 відповідач неналежним чином виконав своє зобов`язання, внаслідок чого суму заборгованості за необліковану електричну енергію, яка складає 64 439,12 грн., не сплачено. Посилаючись на зазначені обставини, позивач просив стягнути з відповідача 64 439,12 грн. заборгованості за спожиту не обліковану електричну енергію за актом про порушення та зарахувати на розрахунковий рахунок [NUMBER] у ТВБВ10026/0104 філії - ГУ по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк», МФО 322669, код ЄДРПОУ 41946011, а також судовий збір у розмірі 2102,00 грн. та зарахувати на розрахунковий рахунок [NUMBER] у ТВБВ10026/0104 філії - ГУ по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк» МФО 322669, код ЄДРПОУ 41946011. У відзиві на позов, представник відповідача, заперечуючи проти позову вказав наступне. При складанні акту № 52409 від 12.12.2017 [PERSON] пояснював, що оскільки поряд з лічильником знаходиться розетка, яка використовується майже щодня для побутових потреб, для підключення електричної газонокосарки, повітродуйки, пилососа, тощо, внаслідок використання якої і утворились подряпини на корпусі лічильника, його цілісність не пошкоджено. Вважає акт № 52409 від 12.12.2017 неналежним доказом у справі, виходячи з наступного: йому не були роз`яснені його права на подачу письмових зауважень, він був частково присутнім при процедурі заміни лічильника, не спостерігаючи всю процедуру безперервно, що не виключає маніпуляції зі сторони комісії постачальника електроенергії, в акті були допущені виправлення. Крім того, представниками енергопостачальника не був виявлений пристрій, який призвів до зміни показів приладу обліку та не вилучений, також не був і встановлений сам факт зміни показів приладів обліку. Знятий лічильник був направлений на експертизу в Лабораторію метрології СЕО СВП «Київські електричні марежі» ПАТ «Київенерго». Експертиза була проведена за його відсутності. Експертизою також не встановлено факт зміни показів приладу обліку внаслідок умисних дій відповідача, а встановлене пошкодження індикатору дії магнітного поля могло відбутися не з вини [PERSON] , а, наприклад, при транспортуванні до місця проведення експертизи, тощо. Також експертизою не встановлений причинний зв`язок між дією та наслідками, та самих наслідків. Акт проведення експертизи лічильників не може вважатися належним доказом в справі також і тому, що в ньому відображена неправдива інформація про присутність відповідача під час проведення експертизи, хоча насправді він не був присутній, підпис проти його прізвища не його. Відповідач не погоджується з рішенням засідання комісії по розгляду акту порушення, оскільки ухвалюючи рішення, комісія посилається на незаконні акти. Також, в зазначеному рішенні комісія проводила нарахування з таких даних, які в ньому вказані: потужність 27.324 кВт, тривалість роботи протягом доби 8 годин, період нарахування з 13.06.2017 по 12.12.2017. Згідно п. 2.1 Методики №562, методика застосовується на підставі акту про порушення. В Акті про порушення №52409 від 12.12.2017 відсутнє значення потужності 27.324 кВт., однак воно міститься в наданому позивачем Договорі про користування електричною енергією №06280234211, відповідно до п.1 Договору, Енергопостачальник встановив обсяг постачання в розмірі 15кВт. Тому відповідач не визнає суму нарахувань комісією яка виходила з потужності у 27.324кВт. Посилаючись на зазначені обставини, відповідач просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. У відповіді на відзив, представник позивача підтримала правову позицію, викладену у позові та просила позов задовольнити у повному обсязі. У судовому засіданні представник позивача підтримала позов з викладених у ньому підстав та просила його задовольнити. Представник відповідача проти задоволення позову заперечив просив у його задоволенні відмовити у повному обсязі. Суд, вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові докази у їх сукупності, дійшов наступного висновку. Судом установлено, що ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго» (а.с. 10-13). 04.10.2007 між [PERSON] та ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» було укладено договір про користування електричною енергією № 06280234211 за адресою: [ADDRESS] (далі - договір) (а.с. 17-18). 12.12.2017 за адресою споживача: [ADDRESS] представниками енергопостачальника виявлено порушення: «Закону України «Про ринок електричної енергії», п.9,10,42 ПКЕЕН - виявлені явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни показів, вплив на лічильник № 0777786 електричної енергії постійнім магнітом. На корпусі електролічильника в районі лічильного механізму мають місце характерні пошкодження корпусу лічильника (подряпини)». На підставі виявленого було складено акт про порушення № 52409 від 12.12.2017 (а.с. 26-29). Відповідно до акту усунення порушень від 12.12.2017 для усунення порушення виконано такі заходи, а саме: «Лічильник типу НІК 2301 АПЗ № 0777786 замінено на лічильник типу МТХ 3R30.DК.4Z1-Y4 № 02045602» (а.с. 32). 21.12.2017 проведено експертизу електролічильника, знятого під час виявлення порушення за участю держповірника ДП «Укрметртестстандарт» Охриткової Т.К. Згідно висновку експертизи, оформленої актом №1497, лічильник№ 0777781, типу НІК 2301 АПЗ: «визнано непридатним для подальшої експлуатації внаслідок термічного пошкодження кожуха, пошкоджено індикатор дії магнітного поля М7391764» (а.с. 34-36). 23.01.2018 у відповідності до зазначених вимог ПКЕЕН, відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення. На засіданні комісії споживач був присутній. На засіданні комісії було вирішено провести розрахунок обсягу та вартості електроенергії, спожитою з порушенням ПКЕЕН за період з 13.06.2017 по 12.12.2017 (дату усунення порушення) відповідно до п.3.5 Методики за Формулою (2.7). Нарахована сума за актом № 52409 склала 64 439,12 грн. (а.с. 37-39). Відповідно до п. 84 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» (далі - Закон № 2019-VIII, у редакції, діючій на час виникнення спірних правовідносин), споживачем є фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання. Згідно з ч. 3 ст. 58 Закону № 2019-VIII споживач зобов`язаний: 1) сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; 2) надавати постачальникам послуг комерційного обліку, з якими він уклав договір, доступ до своїх електроустановок для здійснення монтажу, технічного обслуговування та зняття показників з приладів обліку споживання електричної енергії; 3) дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; 4) врегулювати у порядку, визначеному кодексом систем розподілу, відносини щодо технічного забезпечення розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу. Статтею 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами Відповідно до п. п. 4, 6 ч. 2 ст. 77 Закону № 2019-VIII правопорушеннями на ринку електричної енергії є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії, неповірених або неатестованих в установленому порядку. Відповідно до п. Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. № 1357, діючих на момент виникнення спірних правовідносин, (далі - ПКЕЕН) ці Правила регулюють відносини між побутовими споживачами та енергопостачальниками. Правила обов`язкові для виконання всіма побутовими споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності. Відповідно до абз. 1 п. 11 ПКЕЕН відповідальність за збереження засобів обліку, встановлених у квартирі, на інших об`єктах побутового споживача, та пломб на них несе побутовий споживач. У разі виявлення зовнішнього пошкодження засобу обліку, зриву пломби або його несправності в роботі побутовий споживач зобов`язаний негайно письмово повідомити про це енергопостачальника (п. 14 ПКЕЕН). Пунктом 53 ПКЕЕН передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Електропостачальник повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення цих Правил, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники НКРЕКП, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, обласних державних адміністрацій, обласних відділень Антимонопольного комітету, спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність побутового споживача (у разі відсутності зазначити причини відсутності побутового споживача); перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії. Акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. Заперечуючи проти, позову, відповідач, зокрема, вказував на те, що акт про порушення № 52409 від 12.12.2017 є неналежним доказом у справі, виходячи з наступного: відповідачу не були роз`яснені його права на подачу письмових зауважень, він був частково присутнім при процедурі заміни лічильника, не спостерігаючи всю процедуру безперервно, що не виключає маніпуляції зі сторони комісії постачальника електроенергії, в акті були допущені виправлення. Як установлено судом, при складанні акту про порушення № 52409 від 12.12.2017 [PERSON] був присутній та з актом був ознайомлений під особистий підпис, що відображено у самому акті, акт підписаний трьома представниками енергопостачальника, а тому в силу норм п. 53 ПКЕЕН акт вважається дійсним (а.с. 26-28). 12.12.2017 було складено акт-повідомлення № 52409 про направлення на експертизу лічильника електроенергії, [PERSON] про вказану обставину був повідомлений, про що свідчить його підпис на акті (а.с. 33). Пунктом 15 ПКЕЕН передбачено, що пошкоджені засоби обліку, а також засоби обліку із зірваними або пошкодженими пломбами підлягають експертизі, що проводиться комісією у складі представників енергопостачальника та територіальних органів Держспоживстандарту або спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту. Експертиза засобу обліку, який належить побутовому споживачу або за збереження якого він відповідає, здійснюється у присутності побутового споживача. За результатами експертизи складається акт. Згідно з Актом проведення експертизи лічильників електроенергії № 1497 від 21.12.2017 за результатами експертизи лічильник № 0777781 типу НІК 2301 АПЗ визнано непридатним до подальшої експлуатації внаслідок: 1. термічного пошкодження кожуха; 2. пошкодження індикатору дії магнітного поля М 7391764, що є наслідком дії магнітного поля». В зазначеному акті наявний підпис споживача [PERSON] (а.с. 34). На виконання вимог п.53 ПКЕЕН була проведена комісія по розгляду акту про порушення. 23.01.2018 рішенням комісії товариства, було здійснено розрахунок та затверджено вказаний акт, що оформлено протоколом № 80 від 23.01.2018. На засіданні комісії 23.01.2018 споживач [PERSON] був присутній. З протоком ознайомлений, копію протоколу, розрахунок і рахунок отримав, що засвідчив своїм підписом (а.с. 37-39). Таким чином, позивачем були дотримані умови належної фіксації порушення, а тому акт про порушення є дійсним та допустимим доказом. Акт про порушення № 52409 від 12.12.2017 містить достатньо необхідних даних для визначення обсягу завданих збитків та підстав вважати його недійсним та недопустимим доказом немає.. Відповідно до ч. 3 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Доказів на спростування факту правопорушення - втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни показів, вплив на лічильник № 0777786 електричної енергії постійнім магнітом, наявність на корпусі електролічильника в районі лічильного механізму характерних пошкоджень корпусу лічильника (подряпини), відповідачем суду не надано. Відповідно до ст. 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Частиною 1 ст. 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно зі ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Судом установлено, що позивачем надаються комунальні послуги відповідачу як споживачу електричної енергії. Фактично, на час звернення до суду з позовом, відповідач має заборгованість перед позивачем, що підтверджується доказами дослідженими судом, доданими до позовної заяви. Згідно з п. 1.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою Постановою НКРЕКП від 04.05.2006 року (далі- Методика) Методика встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ та ПКЕЕН. Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) (далі-енергопостачальник) при визначенні обсягу ті вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕН та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку( п.п. 1.2 Методики). Обґрунтовуючи позов про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію, позивач послався на п. 3.5 Методики, відповідно до якого у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у п.п. 1-3 п. 3.1, у разі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, та порушень у п.п. 5.6 п.3.1 Методики добовий обсяг споживання електричної енергії Wдоб.с.п. (кВт.год) через проводи, якими здійснене самовільне підключення поза приладом обліку визначається за Формулою (2.7) Методики. Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 год. При розрахунку заборгованості було застосовано Формулу № 2.7. Методики (детальний розрахунок наведений у заяві (а.с. 51-53). Періодом нарахування є період з 13.06.2017 по 12.12.2017 (дату усунення порушення) - 183 дні. Всього підлягає до сплати 64 439,12 грн. Доказів на спростування даного розрахунку заборгованості відповідачем суду не надано. Вказану суму заборгованості відповідач не сплатив. Виходячи з вищевикладеного, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволенню позову та з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 64 439 грн. 12 коп. заборгованості за спожиту не обліковану електричну енергію. Оскільки позов підлягає задоволенню, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню, відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір у розмірі 2 102 грн.

Outcome: approved