Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-22 00:00:00

У вересні 2023 року [PERSON] (далі по тексту - позивачка) звернулась до суду з позовом до Київської міської ради (далі по тексту - відповідач), третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чекіда Олексій Андрійович (далі по тексту - третя особа), про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом, у якому просила суд визначити [PERSON] додатковий строк у три місяці для подання заяви до нотаріальної контори/ нотаріуса про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] помер дядько позивачки - [PERSON] , який постійно по день смерті проживав за адресою: [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, до якої, зокрема, входить житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , та земельна ділянка, загальною площею 6,16 га, які належали останньому на праві власності. За життя [PERSON] склав заповіт, яким заповів позивачці усе своє майно. Окрім позивачки інших спадкоємців у померлого [PERSON] немає. 21.08.2023 позивачка звернулась до приватного нотаріуса КМНО Чекіди О.А. з заявою щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] . Однак, у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини, позивачці було відмовлено в оформленні права на спадщину, про що останню повідомлено листом від 21.08.2023. Позивачка вказує, що причини пропуску строку для прийняття спадщини є поважними, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Зазначає, що у зв`язку із військовою агресією рф проти України, з 24.02.2022 і по теперішній час, територія селища Кривий Ріг, Новотроїцького району, Херсонської області знаходиться в окупації. В зв`язку з наведеними обставинами, велика кількість людей евакуювались з Херсону, припинили роботу нотаріуси, банки, державні установи. З початком збройної агресії рф проти України, окупації Херсонської області, позивачка, разом з дітьми була вимушена переїхати до м. Києва, де стала на облік як внутрішньо переміщена особа. В травні 2022 року позивачка звернулась до нотаріальної контори, де в усній формі їй було повідомлено, що у зв`язку із повномасштабним вторгненням нотаріальні дії тимчасово вчинити неможливо, до відновлення функціонування єдиних та державних реєстрів. Крім того, 2022 рік був насиченим частими повітряними тривогами, неплановими вимкненнями електроенергії у м. Києві. Також у вказаний період часу мали місце ракетні обстріли на території м. Києва та області. Зазначені обставини створили для позивачки об`єктивні, непереборні та істотні труднощі для подання заяви про прийняття спадщини у межах передбаченого законом строку. На підставі зазначеного позивачка просила суд про задоволення позову. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.09.2023 матеріали позовної заяви передано на розгляд судді Макаренко І.О. Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.04.2025, здійсненого на підставі Розпорядження керівника апарату Шевченківського районного суду м. Києва від 02.04.2025 №01-08-957, матеріали позовної заяви передано на розгляд судді Аббасовій Н.В. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 07.04.2025 задоволено клопотання позивачки про звільнення її від сплати судового збору; відкрито провадження у справі; призначено підготовче судове засідання. 13.05.2025 від представника відповідача надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника Київської міської ради. У клопотанні представник відповідача просила прийняти рішення на підставі наявних у матеріалах справі доказів, при ухваленні рішення поклалась на розсуд суду. 29.05.2025 від позивачки надійшла заява про розгляд справи без її участі. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 29.05.2025 закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті в загальному позовному провадженні. 16.06.2025 від представника відповідача надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника Київської міської ради. У клопотанні представник відповідача просила прийняти рішення на підставі наявних у матеріалах справі доказів. Позивачка в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином. Відповідач в судове засідання свого представника не направив, про дату, час і місце судового розгляду повідомлявся належним чином у встановленому законом порядку. Третя особа у судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена своєчасно та належним чином, пояснення на позовну заяву не подавала. Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч. 1 ст. 233 ЦПК України). Суд, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлені такі факти та їх правовідносини. [INFO] в селі Кривий Ріг Генічеського району Херсонської області помер [PERSON] , 1943 року народження, що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] , виданого 24.01.2022 Новотроїцьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Генічеському районі Херсонської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса). Згідно довідки від 10.02.2022 №77, виданої старостою Новотроїцької селищної ради, [PERSON] проживав за адресою: [ADDRESS] , з 20.12.1977 по день смерті. За життя, 20.02.2003, [PERSON] склав заповіт, яким заповів [PERSON] усе своє майно. Зазначений заповіт посвідчено приватним нотаріусом Новотроїцького районного нотаріального округу Манукян В.В., зареєстровано в реєстрі за №249. Як вбачається з матеріалів справи, 02.09.2006, у зв`язку із укладенням шлюбу, позивачка змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] », що підтверджується копією свідоцтва про шлюб Серія [NUMBER] . 21.08.2023 позивачка звернулась до приватного нотаріуса КМНО Чекіди О.А. із заявою щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Однак, у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини, приватним нотаріусом у своєму листі від 21.08.2023 надано роз`яснення з приводу звернення до суду для встановлення фактів, які мають юридичне значення. У відповідності до положень ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом, як це визначено ст. 1217 ЦК України. Час відкриття спадщини, згідно з ч. 2 ст. 1220 ЦК України, є день смерті особи. Згідно з частинами 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до положень ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. 28.02.2022 Кабінетом Міністрів України було прийнято Постанову № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», п. 3 якої передбачає, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. При цьому, суд враховує висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 25.01.2023 у справі №676/47/21 щодо застосування п. 3 постанови КМУ №164: «З урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що: правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті 1270, 1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (частина друга статті 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України); законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини; пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню.». Таким чином, відповідно висловленої позиції Верховного Суду у релевантних правовідносинах, строк для прийняття спадщини визначається, згідно положень ЦК України. Статтею 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку суд досліджує поважність причини пропуску для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними причинами є причини, пов`язані з об`єктивними, не переборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Колегія суддів судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у постанові від 26.06.2019 у справі №565/1145/17, провадження №61-38298св18, зазначила, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту або спадщини, тощо. Позивачка в позові пропущений строк на прийняття спадщини обґрунтовує воєнним станом. Так, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», відповідно до Указу Президента України, затвердженого Законом №2102-ІХ від 24.02.2022 (зі змінами) в Україні з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року введено воєнний стан, строк дії якого в подальшому було неодноразово продовжено, який триває в країні і на день розгляду справи. У період дії правового режиму воєнного стану встановлено обмеження руху транспортних засобів, введено комендантську годину, також діють певні обмеження, які стосуються як прав і свобод громадян, так і діяльності юридичних осіб та державних установ. Ці обмеження вводяться з метою забезпечення обороноздатності та безпеки держави, і їх перелік та обсяг визначаються відповідним указом Президента України. Впровадження воєнного стану є надзвичайними невідворотними обставинами - форс-мажором, що підтверджується висновком Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1, яким Торгово-промислова палата України засвідчила військову агресію рф проти України, що стало підставою введення воєнного стану з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) до їх офіційного закінчення. Судом встановлено, що позивачка - уродженка с. Кривий Ріг, Новотроїцького району Херсонської області, зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією паспорту Серія [NUMBER] . Позивачка переїхала до м. Києва та 27.04.2022 взята на облік як внутрішньо переміщена особа, що підтверджується довідкою №3010-5001522004. Як встановлено вище, спадкодавець проживав в Херсонській області, Генічеський район, с. Кривий Ріг. До складу спадкового майна, що залишилось після смерті спадкодавця зокрема входить земельна ділянка площею 6,16 га, яка розташована на території Херсонської області. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000, при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном. Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною 1 статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Частиною 6 ст. 81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно положень ч.1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. На основі наявних в матеріалах справи доказів суд приходить до висновку, що позивачка, яка є спадкоємцем за заповітом, не подала своєчасно заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , у зв`язку із збройною агресією рф проти України, що є наслідком, зокрема: запровадження в Україні воєнного стану; наявністю на території України певних обмежень, які стосуються прав і свобод громадян, а також діяльності юридичних осіб та державних установ, які діють під час правового режиму воєнного стану в Україні; вимушеного переїзду позивачки до іншого міста, що спричинено окупацією військами рф території України, де раніше мешкала позивачка. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позивачка своєчасно не прийняла спадщину з поважних причин. Що стосується тривалості додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачкою заяви про прийняття спадщини, то суд приходить до висновку про можливість встановлення строку в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.

Outcome: approved