Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-22 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування, відповідно до якого просить визнати право власності [PERSON] в порядку спадкування на 4/9 частки у квартирі [ADDRESS] , а також стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати. Свої вимоги\~мотивує тим, що 21.04.2021 [PERSON] , яка є тіткою позивача, склала заповіт, який посвідчений приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Німак М.О. Згідно з цим заповітом [PERSON] на випадок смерті розпорядилася належною їй частиною квартири [ADDRESS] на користь [PERSON] . Позивач зазначає, що після смерті [PERSON] 30.06.2023 звернувся з заявою про прийняття спадщини за заповітом до приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Львівської області Герич І.Б., яка 13.09.2023 завела спадкову справу №18/2023. Проте, листом № 01/02-14 від 15.02.2024 нотаріус відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з тим, що відсутня згода співвласника квартири [PERSON] на визначення за померлою [PERSON] 1/3 частки у праві спільної сумісної власності на згадану квартиру. Тому просить позовні вимоги задовольнити. Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 07.05.2025 року у справі відкрито провадження в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 03.06.2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Представник позивача та позивач в судове засідання не з`явилися. Належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи. Представник позивача подав заяву про розгляд справи у їх відсутності. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Відповідач у судове засідання не з`явився, хоча був повідомлений належним чином про дату, час та місце розгляду справи. Відповідачу надсилались копія ухвали суду та копія позовної заяви з додатками рекомендованим поштовим відправленням за місцем реєстрації. У судове засідання 23.06.2025 року відповідач не з`явився, повідомлений належним чином про дату, час та місце розгляду справи шляхом скерування судової повістки рекомендованим поштовим відправленням за місцем реєстрації. Згідно з інформацією поштового відстеження лист повертається за зворотною адресою, у зв`язку із відсутністю адресата за вказаною адресою. Суд вжив всіх можливих заходів для належного і вчасного повідомлення відповідача про судові засіданні, що підтверджується матеріалами справи. Відповідно до п.4 ч.8 ст.128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Тому, відповідач вважається належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи. Клопотань про відкладення чи про розгляд справи у його відсутності до суду не надходило. Третя особа у судове засідання не з`явилася, хоча була повідомлена належним чином про дату, час та місце розгляду справи. Третій особі надсилались копія ухвали суду та копія позовної заяви з додатками рекомендованим поштовим відправленням за місцем реєстрації. У судове засідання 23.06.2025 року третя особа не з`явилася, повідомлена належним чином про дату, час та місце розгляду справи шляхом скерування судової повістки рекомендованим поштовим відправленням за місцем реєстрації. Згідно з інформацією поштового відстеження лист повертається за зворотною адресою, у зв`язку із відсутністю адресата за вказаною адресою. Суд вжив всіх можливих заходів для належного і вчасного повідомлення третьої особи про судові засіданні, що підтверджується матеріалами справи. Відповідно до п.4 ч.8 ст.128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Тому, третя особа вважається належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи. Клопотань про відкладення чи про розгляд справи у її відсутності до суду не надходило. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Відповідно до ч.3 ст.223 ЦПК України у разі неявки в судове засідання учасника справи без поважних причин , суд розглядає справу за відсутності такого учасника. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Суд вважає, що справу можливо слухати у відсутності учасників судового процесу, оскільки в матеріалах справи є достатньо належних доказів про права, обов`язки та взаємовідносини сторін. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до наступного висновку. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. \~ \~ \~ \~ Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається право людини на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції встановлене право на ефективний спосіб захисту прав, що означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 129 Конституції України, ст. 3 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд встановив наступне. Відповідно до свідоцтва про право власності № [NUMBER] від 29.03.2001, виданого Львівською міською радою, [PERSON] на праві спільної сумісної власності належала квартира [ADDRESS] . Співвласниками квартири [ADDRESS] були: [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . [INFO] помер один із співвласників, а саме [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина за законом, котра складалась із 1/3 частки квартири [ADDRESS] , з чим погодилися інші співвласники Спадкоємцями цієї 1/3 частки були: дружина померлого - [PERSON] , син померлого - [PERSON] та донька померлого [PERSON] . [PERSON] відмовилась від прийняття своєї частки у спадщині на користь [PERSON] . У зв`язку з цим, 1/3 частка, яка належала померлому, була успадкована [PERSON] в розмірі 1/9 цієї частки та [PERSON] в розмірі 2/9 цієї частки, про що 01.02.2018 були видані свідоцтва про право на спадщину за законом. Таким чином, частка [PERSON] у квартирі [ADDRESS] складала 4/9 (1/3+1/9 = 4/9), а частка [PERSON] у квартирі [ADDRESS] складала 5/9 (1/3+2/9 = 5/9). 21.04.2021 [PERSON] склала заповіт, який посвідчений приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Німак М.О. Згідно цього заповіту [PERSON] на випадок смерті розпорядилася належною їй частиною квартири [ADDRESS] на користь [PERSON] , [INFO] . Згідно ч.2 ст. 1226 ЦК України суб`єкт права спільної сумісної власності має право заповідати свою частку у праві спільної сумісної власності до її визначення та виділу в натурі. Як передбачено ч.2 ст.370 ЦК України, у разі виділу, частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними. [INFO] померла [PERSON] , про що видане свідоцтво про смерть серії [NUMBER] від 01.07.2023. Після смерті [PERSON] , [PERSON] звернувся з заявою про прийняття спадщини за заповітом до приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Львівської області Герич І.Б., яка 13.09.2023 завела спадкову справу №18/2023. Однак, листом № 01/02-14 від 15.02.2024 нотаріус відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з тим, що відсутня згода співвласника квартири [PERSON] на визначення за померлою [PERSON] 1/3 частки у праві спільної сумісної власності на згадану квартиру, та рекомендувала звернутись до суду для визначення за померлою відповідної частки у праві власності на квартиру [ADDRESS] . Положеннями ст. 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Статтею 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист порушеного цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно з ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Відповідно до частини першої статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до статті 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України). Статтею 1220 ЦК України унормовано, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Згідно з ст.1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Частиною 1 статті 1268 ЦК України встановлено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з частино 1 статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Так, [PERSON] у передбаченому законом порядку звернувся з заявою про прийняття спадщини за заповітом до приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Львівської області Герич І.Б., яка 13.09.2023 завела спадкову справу №18/2023. Позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з тим, що відсутня згода співвласника квартири [PERSON] на визначення за померлою [PERSON] 1/3 частки у праві спільної сумісної власності на згадану квартиру. За наведених обставин позивач посилається на те, що позбавлений можливості реалізувати своє право на набуття права власності на підставі заповіту. Відповідно до ч.1 ст.25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Разом із тим, цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті (ч.4 ст.25 ЦК України). Таким чином, визначення за померлою відповідної частки у праві власності на квартиру не відповідатиме вимогам матеріального цивільного права України. У зв`язку з цим, Верховний Суд резюмує, що визначення судом частки співвласника у праві спільної власності на нерухоме майно за померлим не узгоджується з вимогами чинного законодавства, оскільки у такому разі судом буде вирішено питання про права особи, яка не має цивільної процесуальної правоздатності та дієздатності, що свідчить, у тому числі, про неефективність способу захисту права особи відповідно до положень ст.16 ЦК України. У такому випадку спадкоємець не позбавлений можливості захисту своїх прав шляхом подання позову про визнання права власності в порядку спадкування. Такі правові висновки неодноразово були викладені Верховним Судом у постановах, зокрема від 13.10.2021 (справа №759/10030/18), від 28.07.2021 (справа №148/2418/15), від 16.09.2020 (справа №464/1663/18), від 27.05.2020 (справа №361/7518/16-ц), від 22.04.2020 (справа №127/23809/18), від 22.04.2020 (справа №601/2592/18), від 20.03.2019 (справа №550/1040/16-ц), від 20.06.2018 (справа № 266/5267/18), від 20.06.2018 (справа №640/13903/16-ц). З урахуванням встановлених судом обставин, суд,

Outcome: approved