Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-16 00:00:00

В провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області знаходилась вищевказана цивільна справа. В обгрунтування позовних вимог, позивач [PERSON] зазначив, що [INFO] померла спадкодавець - мати позивача [PERSON] . Чоловік спадкодавця [PERSON] помер [INFO] . Син спадкодавця [PERSON] помер [INFO] . Як зазначає позивач, після смерті матері [PERSON] - відкрилась спадщина у вигляді житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] , а також на земельну ділянку площею 0,0566 га за адресою: [ADDRESS] , а також на земельну ділянку площею 0,2397 га за адресою: [ADDRESS] . Також позивачем зазначено, що спадкодавцем [PERSON] 23.02.2016р. було складено заповіт, згідно якого будинок за адресою: [ADDRESS] поділений на квартири [ADDRESS] та [ADDRESS] . Тому, спадкодавець розпорядився квартиру [ADDRESS] загальною площею 30,6 кв.м (три кімнати) залишити [PERSON] , а квартиру [ADDRESS] загальною площею 70,6 кв.м і господарські будівлі та земельну ділянку площею 0,2397 га кадастровий номер 3221289501:01:015:0038 залишити [PERSON] . Вказаний заповіт був посвічений секретарем виконкому Шевченківської сільської ради Броварського району Київської області Тесля В.П. 23.02.2016р., зареєстрований в реєстрі за №03, його дублікат був виданий [PERSON] , старостою села Шевченкове виконавчого комітету Великодимерської селищної ради Броварського району Київської області 02.04.2021р, зареєстрований у реєстрі за №6-10. Позивач 19.03.2021р. звернувся із заявою про прийняття спадщини та державним нотаріусом Другої Броварської державної нотаріальної контори Падучак-Коваль Л.Л. була відкрита спадкова справа №216/2021. Після чого, спадщину прийняли сам позивач, а також відповідачі [PERSON] на частку та [PERSON] на частку у спадщині. 15.09.2021 р. позивач одержав свідоцтво про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку площею 0,2397 га, а також свідоцтво про право на спадщину за законом на частку земельної ділянки площею 0,0566 га. Поряд з позивачем, власниками останньої земельної ділянки стали також [PERSON] на частку та [PERSON] на частку. За змістом позову [PERSON] зазначено, що отримати свідоцтво про право на спадщину на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] він не зміг, оскільки нотаріусом у листі від 15.09.2021р. №3306/02-14 йому було відмовлено у цьому, з посиланням на відсутність у заповіті визначених часток для розподілу будинку між спадкоємцями. Для здійснення вказаного розподілу, позивачем було отримано схему-варіант розподілу земельної ділянки та житлового будинку, підготовлений фахівцем землевпорядної організації. Після чого, позивачем було ознайомлено відповідачів з вказаним варіантом, однак дійти до згоди їм не вдалося. Враховуючи наведене, просить суд визначити частку у праві на спадкування [PERSON] у житловому будинку за адресою: [ADDRESS] , а саме на квартиру [ADDRESS] загальною площею 70,6 кв.м., житловою площею 39,3 кв.м., з господарськими будівлями та спорудами: гараж-літня кухня «Б», колонка «К1», частина огорожі «N», в порядку спадкування за заповітом після померлої [INFO] матері [PERSON] , як частку; також просить суд визнати за ним [PERSON] право власності на частину житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , а саме: на квартиру [ADDRESS] загальною площею 70,6 кв.м., житловою площею 39,3 кв.м. (веранда 1-1 площею 11,9 кв.м., коридор 1-2 площею 6,7 кв.м., житлова 1-3 площею 23,8 кв.м, житлова 1-4 площею 6,9 кв.м., житлова 1-5 площею 8,6 кв.м., кухня 1-6 площею 7,3 кв.м., санвузол 1-7 площею 5,4 кв.м), з господарськими будівлями та спорудами: гараж-літня кухня «Б», колонка «К1», частина огорожі «N», в порядку спадкування за заповітом після померлої [INFO] матері [PERSON] . Присутній у судовому засіданні представник позивача [PERSON] підтримав позовні вимоги, наполягав на їх задоволенні. Присутня у судовому засіданні представник відповідачів [PERSON] частково погодилась із позовними вимогами, подала зустрічну позовну заяву, за змістом якої зазначила наступне. Дійсно, [PERSON] та [PERSON] є спадкоємцями після смерті [PERSON] . Спадкове майно, що підлягає поділу є квартира [ADDRESS] та земельна ділянка площею 0,0566 га. Враховуючи надану позивачем [PERSON] схему поділу спадкового майна, позивачами за зустрічним позовом визначено власні вимоги щодо такого поділу, у зв`язку із чим, просять суд - визнати за [PERSON] , у порядку спадкування за заповітом, після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , право власності на квартиру А-2 загальною площею 30,6 кв.м., житловою площею 19,4 кв.м., як 151/500 частку (у процентному відношенні 30,2 %). Виділити [PERSON] у власність в натурі частку в житловому будинку з господарськими будівлями та спорудами, який розташований за адресою: [ADDRESS] , у складі приміщень та споруд: передпокій (2-1) площею 7,7 кв.м., житлова (2-2) площею 8,3 кв.м, житлова (2-3) площею 11,1 кв.м. тамбур (2-І) площею 3,50 кв.м. та господарські будівлі і споруди: В- сарай, Г- сарай, г11-погріб, Д-погріб, Е-вбиральня, N огорожі, N3 хвіртка. Поділити земельну ділянку загальною площею 0,0566 га кадастровий номер: 3221289501:01:027:0060, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , відповідно до Варіанту розподілу земельної ділянки 1, схеми 2 (додаток 1) та виділити у спільну часткову власність [PERSON] та [PERSON] земельну ділянку площею 0,0283 га. Суд, заслухавши пояснення представників сторін, вивчивши матеріали справи, долучені докази, доходить наступного. В судовому засіданні встановлено, що [INFO] померла спадкодавець - мати позивача [PERSON] . Чоловік спадкодавця [PERSON] помер [INFO] . Син спадкодавця [PERSON] помер [INFO] . Як зазначає позивач, після смерті матері [PERSON] - відкрилась спадщина у вигляді житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] , а також на земельну ділянку площею 0,0566 га за адресою: [ADDRESS] , а також на земельну ділянку площею 0,2397 га за адресою: [ADDRESS] . Також позивачем зазначено, що спадкодавцем [PERSON] 23.02.2016р. було складено заповіт, згідно якого будинок за адресою: [ADDRESS] поділений на квартири [ADDRESS] та [ADDRESS] . Тому, спадкодавець розпорядився квартиру [ADDRESS] загальною площею 30,6 кв.м (три кімнати) залишити [PERSON] , а квартиру [ADDRESS] загальною площею 70,6 кв.м і господарські будівлі та земельну ділянку площею 0,2397 га кадастровий номер 3221289501:01:015:0038 залишити [PERSON] . Вказаний заповіт був посвічений секретарем виконкому Шевченківської сільської ради Броварського району Київської області Тесля В.П. 23.02.2016р., зареєстрований в реєстрі за №03, його дублікат був виданий [PERSON] , старостою села Шевченкове виконавчого комітету Великодимерської селищної ради Броварського району Київської області 02.04.2021р, зареєстрований у реєстрі за №6-10. [PERSON] 19.03.2021р. звернувся із заявою про прийняття спадщини та державним нотаріусом Другої Броварської державної нотаріальної контори Падучак-Коваль Л.Л. була відкрита спадкова справа №216/2021. Після чого, спадщину прийняли сам позивач, а також відповідачі [PERSON] на частку та [PERSON] на частку у спадщині. 15.09.2021 р. позивач одержав свідоцтво про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку площею 0,2397 га, а також свідоцтво про право на спадщину за законом на частку земельної ділянки площею 0,0566 га. Поряд з позивачем, власниками останньої земельної ділянки стали також [PERSON] на частку та [PERSON] на частку. За змістом позову [PERSON] зазначено, що отримати свідоцтво про право на спадщину на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] він не зміг, оскільки нотаріусом у листі від 15.09.2021р. №3306/02-14 йому було відмовлено у цьому, з посиланням на відсутність у заповіті визначених часток для розподілу будинку між спадкоємцями. За клопотанням сторін, ухвалою суду від 18.06.2024р. у справі було призначено судово-будівельну експертизу, проведення якої доручено експерту Бойко М.В. Висновком експерта №19-24 від 15.12.2024р. було встановлено ринкову вартість будинку за адресою: [ADDRESS] у сумі 752979,00 грн., а також визначено два технічно можливих варіанти поділу в натурі приміщень без втручання в несучі конструкції будинку, які визначені у додатках до висновку та зображено на схемах №2 та №3. Вирішуючи по суті позовні вимоги сторін, суд виходить з наступного. Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Статтею 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті. Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ч. 1 ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Статтею 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до частини 1 статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Крім того, суд зауважує, що спадкоємці, які прийняли спадщину, у тому числі й ті, що вважаються такими, які прийняли спадщину (ч. 2 та ч. 3 ст. 1268 ЦК України), мають право на укладення договору про поділ спадщини. Метою договору про поділ спадщини між спадкоємцями є припинення спільної часткової власності на спадкову масу шляхом розподілу її складових елементів між спадкоємцями. Отже, право спадкоємців врегулювати свої правовідносини шляхом укладення договорів про поділ спадкового майна при відсутності між ними спору передбачено спеціальними нормами щодо поділу спадкового майна (ст.ст. 1278, 1279 ЦК України) і це також узгоджується зі ст.ст. 6, 627 ЦК України. Отже, спадкоємці, які прийняли спадщину, вправі за взаємною згодою здійснити поділ спадкового майна, який проводиться відповідно до часток, належних кожному із спадкоємців. Поділ спадкового майна оформлюється договором спадкоємців. У договорі про поділ спадкового майна визначаються реальні частки спадкоємців у спадковому майні. Поділ допускається лише тоді, коли визначилося коло спадкоємців, які реалізували право на прийняття спадщини. За таких обставин суд вважає, що з урахуванням уточнень до позовних вимог як первісних, так і зустрічних, а також висновку експерта №19-24 від 15.12.2024р., сторони прийшли до згоди щодо позовних вимог, вони є такими, що підлягають до задоволення, оскільки грунтуються на законі.

Outcome: approved