Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-22 00:00:00

13.05.2021 [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , з урахуванням уточненої позовної заяви просить суд: - визнати за нею право на спадщину за законом після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . - визнати за нею право в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] на частину його спадкового майна, а саме спадкової квартири у [ADDRESS] . - стягнути з відповідача на її користь грошову компенсацію належної позивачу частки у спадковому майні в розмірі 440393,50грн. В обґрунтування позову зазначає, що вона є донькою померлого [PERSON] , якому на момент смерті [INFO] , на праві власності належала квартира [ADDRESS] . З урахуванням неприйняття спадщини померлого його сином [PERSON] , 5 листопада 2020, приватний нотаріус Франгулова Л.О. видала свідоцтво про право на спадщину за законом на спірну квартиру у [ADDRESS] , відповідачу [PERSON] . Згідно цього свідоцтва [PERSON] успадкувала названу квартиру в цілому, 1/2 якої була зареєстрована за спадкодавцем на праві власності, а іншу 1/2 частини- він прийняв у спадщину після смерті своєї матері, але спадкових прав не оформив. Після отримання у власність в порядку спадкування вказаної квартири по [ADDRESS] , відповідач [PERSON] відчужила її в користь третьої особи [PERSON] , згідно з договором купівлі-продажу від 28.01.2021, а остання майже відразу 10.02.2021 - в користь своєї дочки [PERSON] , що підтверджується копіями договорів. Позивачка вважає, що оформлення на себе [PERSON] спадкових прав померлого, та відчуження вказаного спадкового майна, відбувалось з метою позбавлення її спадкових прав на майно [PERSON] 22 березня 2024 року, після набрання законної сили рішенням Шептицького міського суду від 6 листопада 2023р у справі № 459/1282/21, яким позивачці визначався додатковий строк для прийняття спадщини, позивачка подала приватному нотаріусу заяву про прийняття спадщини на яку отримала відповідь від 18.04.2024 у якій приватний нотаріус підтверджує необхідність перерозподілу спадщини, але не може цього зробити, оскільки [PERSON] має повернути оригінал виданого їй свідоцтва на цю спадщину, а з нею зв?язку немає і кореспонденцію - не отримує. Згідно висновку судової оціночної-будівельної експертизи від 15.10.2024, проведеної згідно з ухвалою суду від 10.06.2024, станом на момент проведення експертизи 12.10.2024 ринкова вартість вказаного спадкового майна- 2-х кімнатної квартири по [ADDRESS] становить 880 787 грн. Враховуючи те, що в кінцевому результаті спадкоємцями за законом на спадщину померлого батька є тільки позивач та відповідач, та з врахуванням того, що [PERSON] спадщину померлого не прийняв, позивач має право на 1/2 частину спадкового майна в порядку спадкоємства за законом, а відтак на 1/2 частину спірної квартири по [ADDRESS] , ринкова вартість якої становить 440 393,50 грн. Ухвалою суду від 22.07.2021 провадження по справі було відкрито та постановлено справу слухати за правилами загального позовного провадження. 20.08.2021 відповідачка [PERSON] подала відзив на позовну заяву в якому просила у задоволенні позову відмовити. В обгрунтування зазначила, що позивачка не є донькою померлого її чоловіка [PERSON] , який ніколи її не визнавав за свою доньку. Тому немає жодних юридичних підстав для можливості отримання спадщини позивачкою. Окрім цього, зазначила, що спадщину вона прийняла у відповідності до Закону, так як на час відкриття спадщини була його дружиною, тому свідоцтво про право на спадщину за законом вона отримала у відповідності до норм чинного законодавства. При цьому, посилання позивачки про те, що вона незаконно оформила спадщину після смерті чоловіка, так як на той час розглядалась справа про встановлення факту батьківства [PERSON] відносно позивачки і станом на дату подачі відзиву, справа розглядається в суді, то такі є безпідставними. Позивачка жодної заяви до нотаріальної контори у встановлені законом строки про те, що вона звернулась до суду з заявою про встановлення батьківства не надходило та до участі у справі нотаріальна контора не була залучена. Зазначила, що відчуження нею майна відбулось на законних підставах, без будь-яких застережень чи обмежень. На підставі наведеного просить відмовити в задоволенні позовних вимог. 06.09.2021 позивачка подала відповідь на відзив, в якій зазначила, що відповідачкою не заперечується те, що нею була продана квартира, яка належала [PERSON] , третій особі [PERSON] відповідно до договору купівлі-продажу від 28.01.2021. Вважає, такі дії відповідачки недобросовісними, оскільки [PERSON] знала про те, що в судовому порядку вона намагається встановити факт батьківства [PERSON] відносно неї. При цьому, [PERSON] приховала перед нотаріусом факт наявності справи про встановлення факту батьківства в судовому порядку. Таким чином, на її думку, відповідачка намагалась якомога швидше оформити право власності на згадану квартиру, та якомога швидше продати її, щоб вона не мала змоги оформити на неї свої спадкові права. Також вказала, що доводи відповідачки, що вона не є дочкою [PERSON] є передчасними, оскільки в суді на розгляді знаходиться справа про встановлення факту батьківства. 06.09.2021 позивач подала клопотання про зупинення провадження до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 459/1282/21 за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про встановлення факту батьківства та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. 06.09.2021 ухвалою суду провадження у справі було зупинено до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 459/1282/21. 18.03.2024 ухвалою суду провадження по справі було відновлено. 10.06.2024 ухвалою суду призначено по справі судову оціночно-будівельну експертизу. 02.04.2025 ухвалою суду підготовче провадження було закрито. Представник позивачки - адвокат Бордюк М.Й. просить розгляд справи проводити у його відсутності, позовні вимоги підтримав повністю. Відповідачка у судове засідання не з`явилася, заяв чи клопотань про розгляд справи за її відсутності не подавала, про причини неявки суд не повідомила, при цьому суд вжив всіх можливих заходів для виклику останньої до суду. Третя особа приватний нотаріус Червоноградського районного нотаріального округу Франгулова Л.О. подала заяву про розгляд справи у її відсутності. Треті особи [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] на стороні відповідача, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору у судове засідання не з`явилися. З огляду на зазначені обставини, суд у відповідності до ст.ст. 223, 247 ЦПК України судовий розгляд справи здійснив на підставі наявних матеріалів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Відповідно до вимог ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Дослідивши докази і письмові пояснення, що викладені у заявах по суті справи, суд прийшов до такого висновку. Судом встановлено, що [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . [PERSON] на праві приватної власності належала квартира, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією свідоцтва про право власності на квартиру № [NUMBER] від 25.04.2005, серії [NUMBER] . Після смерті [PERSON] спадщину прийняла [PERSON] , як спадкоємець за законом першої черги та отримала свідоцтво про право на спадщину за законом на квартиру за адресою [ADDRESS] , що підтверджується копією свідоцтва про право на спадщину за законом №725. Згідно спадкової справи № 10/2020, яка відкрита приватним нотаріусом Червоноградського міського нотаріального округу Франгуловою Л.О., на підставі заяви [PERSON] про прийняття спадщини від 02.06.2020. Після смерті [PERSON] спадщину прийняла [PERSON] , як спадкоємець за законом першої черги та отримала свідоцтво про право на спадщину за законом, на квартиру за адресою [ADDRESS] , що підтверджується копією свідоцтва про право на спадщину за законом №725. Також, з копії спадкової справи № 10/2020 вбачається, що інші спадкоємці до приватного нотаріуса Червоноградського міського нотаріального округу Франгулової Л.О. з заявами про відмову від прийняття спадщини на користь [PERSON] не зверталися, так і не подавали заяви про відмову прийняття спадщини після смерті [PERSON] 27.04.2021 позивачка звернулася до Шептицького міського суду Львівської області з позовом про встановлення факту батьківства та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки матір позивачки не перебувала у шлюбі з [PERSON] , а у свідоцтві про її народження було записано тільки ім`я та по батькові відповідно до статті 135 сімейного кодексу України. Рішенням Шептицького міського суду Львівської області від 06.11.2023 встановлено факт батьківства, а саме, що [PERSON] ( [INFO] ), який помер [INFO] , являвся батьком [PERSON] , [INFO] та було внесено відомості до актового запису про народження № 294 складеного 28.03.1989 Червоноградським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Львівській області відносно [PERSON] , [INFO] , а саме зазначено батьком: [PERSON] , [INFO] та видано нове свідоцтво про народження. Також [PERSON] було визначено додатковий строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , надано додатковий строк на два місяця з моменту набрання судовим рішенням законної сили для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини. 22.03.2024 позивачка подала заяву про прийняття спадщини до приватного нотаріуса. 18.04.2024 [PERSON] отримала відповідь від приватного нотаріуса Червоноградського районного нотаріального округу за № 48/02-14 в якій вказано, що нотаріус не може здійснити перерозподіл спадщини через відсутність оригіналу свідоцтва на спадщину, який знаходиться у [PERSON] з якою немає зв`язку і кореспонденцію не отримує. Приписами ст. 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Ст. 1217 ЦК України вказує на те, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Ст. 1218 ЦК України визначає, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Зі змісту ч. 1 ст. 1222 ЦК України вбачається, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Ч. 1 ст. 1268 ЦК України наголошує, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Суд зважує на те, що спадкове право це один з інститутів цивільного права, в якому мають визначатися межі дозволеної поведінки суб`єктів спадкових правовідносин. Спадкуванням слід розуміти перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). У законодавстві закріплюється традиційний підхід, згідно яким до складу спадщини належать усі права та обов`язки спадкодавця, їх перехід до спадкоємця здійснюється у порядку правонаступництва. Спадкове правонаступництво має універсальний характер, що вказує на те, що спадкоємець спадкує усі права та обов`язки спадкодавця, за винятком тих, які за своєю природою не можуть бути передані іншій особі. Судовий процес, щодо спадкування має на меті, захист порушених чи оспорюваних або охоронюваних законом інтересів. Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 ЦК України (ст. 1258 ЦК України). Основною засадою правового регулювання спадкування за законом є принцип черговості, який полягає у встановленні пріоритету прав одних спадкоємців за законом перед іншими. Кожна черга спадкоємців - це певне (визначене законом) коло осіб з урахуванням ступеня їх спорідненості із спадкодавцем, яке встановлене законом на підставі припущення про те, що спадкодавець залишив би своє майно найближчим родичам, членам сім`ї, утриманцям або іншим родичам до шостого ступеня споріднення. Як вбачається з матеріалів справи рішенням Шептицького міського суду Львівської області від 06.11.2023 встановлено факт батьківства, а саме, що [PERSON] ( [INFO] ), який помер [INFO] , являвся батьком [PERSON] , [INFO] Відповідно, позивачка в розумінні ч. 1 ст. 1261 ЦК України є спадкоємицею першої черги майна померлого [PERSON] . Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб. Згідно із ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Частиною 1 статті 1267 ЦК України визначено, що частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. Відповідно до ч. 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно із ч. 1 ст. 1280 ЦК України, якщо після спливу строку для прийняття спадщини і після розподілу її між спадкоємцями спадщину прийняли інші спадкоємці (частини друга і третя статті 1272 цього Кодексу), вона підлягає перерозподілу між ними. Такі спадкоємці мають право вимагати передання їм у натурі частини майна, яке збереглося, або сплати грошової компенсації. Враховуючи наведене вище, суд прийшов до висновку про те, що [PERSON] , [INFO] , яка є дочкою [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , і в розумінні ч. 1 ст. 1261 ЦК України є спадкоємицею першої черги майна померлого, тому вимога про визнання права на спадщину за законом підлягає задоволенню. Як вбачається з матеріалів справи,\~\~сторони є спадкоємцями першої черги за законом після смерті [PERSON] і відповідно до ст. 1278 ЦК України\~\~частки кожного спадкоємця\~\~у спадщині\~\~є рівними. Виходячи із рівності часток\~\~спадкоємців,\~\~кожний із них\~\~мав право на спадкування\~\~1/2 частини\~\~спадкового майна. 05.11.2020 [PERSON] отримала свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , до складу якої входило також право на квартиру [ADDRESS] . [PERSON] \~28.01.2021\~\~ продала спірну квартиру [PERSON] , що підтверджується договором купівлі-продажу, посвідченим приватним нотаріусом Червоноградського міського нотаріального округу Степчук І.С.,\~\~зареєстрованим у реєстрі за № 132. Окрім цього, [PERSON] відчужила квартиру [PERSON] за договором дарування зареєстрованого в реєстрі за № 225. Оскільки рішенням Шептицького міського суду від 06.11.2023 позивачам було визначено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини [PERSON] , тому 22.03.2024 позивачка подала заяву про прийняття спадщини до приватного нотаріуса. 18.04.2024 надійшла відповідь від приватного нотаріуса в якій вказано, що нотаріус не може здійснити перерозподіл спадщини через відсутність оригіналу свідоцтва на спадщину, який знаходиться у [PERSON] з якою немає зв`язку і кореспонденцію не отримує. З огляду на те, що спадкове майно у вигляді квартири [ADDRESS] не збереглося, тому позивач має право на отримання грошової компенсації, належної їй частки у спадковому\~\~майні (квартирі). Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 14 грудня 2022 року у справі № 461/12525/15-ц (провадження № 14-190цс20) зазначено, що положення ЦК України щодо прийняття спадщини спрямовані на захист прав усіх спадкоємців, які мають права на спадщину, та надають можливість кожному з них захистити своє право чи інтерес, навіть якщо строк на прийняття спадщини пропущено і спадщина вже розподілена між іншими спадкоємцями. Відтак спадкоємець, який із зазначених причин не зміг прийняти спадщину, яка була перерозподілена між іншими спадкоємцями, має право на передачу йому належної частки спадщини в натурі, якщо спадщина збереглася, а у випадку неможливості такої передачі у зв`язку з тим, що спадщина не збереглася та відчужена на користь іншої особи, має право на отримання лише грошової компенсації. Такий підхід до розв`язання проблем переходу прав на спадщину застосовується законодавством задля захисту прав добросовісного набувача майна, що на час переходу прав на це майно не знав та не міг знати про наявність спадкоємців, що мають право на спадщину. За змістом зазначеної норми право на отримання спадкового майна в натурі виникає у спадкоємця лише якщо майно, збереглося і не було відчужене. Якщо ж воно було відчужене іншій особі за договором або не збереглося, то спадкоємець має право лише на компенсацію його вартості у грошовому еквіваленті. Також слід зазначити, що у випадку відчуження спірного спадкового майна відповідачами без згоди позивача та у зв`язку з цим - неможливості встановлення його дійсної (ринкової) вартості, визначенню підлягає ринкова вартість подібного за своїми якостями (технічними характеристиками) майна на час розгляду справи. Такий підхід є гарантією справедливої сатисфакції особі у зв`язку з припиненням її права на спірне майно. Згідно висновку експерта за результатами проведення судової оціночно-будівельної експертизи № 17-24Е від 15.10.2024 ринкова вартість квартири на момент проведення експертизи становить 880 787грн. Виходячи з встановленого судовою оціночно-будівельною експертизою вартості квартири на момент укладення договору купівлі-продажу, з відповідачки на користь позивачки підлягає стягненню грошова компенсація частки квартири в сумі 440393,50 грн. Таким чином, позовні вимоги підлягають до задоволення. Відповідно до ч.1 п.1, 2 ч.3 ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних із розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. Згідно ч. 6 ст. 139 ЦПК України розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Розмір витрат на оплату робіт залученого стороною експерта, спеціаліста, перекладача має бути співмірним зі складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт. У разі недотримання вимог щодо співмірності витрат суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на оплату послуг експерта, спеціаліста, перекладача, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат, які підлягають розподілу між сторонами (ч. 7-9 ст. 139 ЦПК України). Відтак, витрати понесені позивачкою на залучення експерта в розмірі 9800 грн, що підтверджені рахунком № 25 від 13.08.2024, та повідомленням ФОП [PERSON] № 9 від 24.09.2024, згідно якого [PERSON] сплачено 9800грн, слід стягнути з відповідачки на користь позивачки. Згідно із ч.1 п.1 ч.2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Також, позивачка є інвалідом першої групи, що підтверджується копією посвідчення інваліда першої групи серії [NUMBER] та довідкою МСЕК серії ЛВА-1 № 240166 і на підставі п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» звільнена від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях. З огляду на те, що позивачка є звільнена від сплати судового збору, тому з відповідача в користь держави слід стягнути судовий збір за дві вимоги немайнового характеру та за одну вимогу майнового характеру в розмірі 6826,34 грн.

Outcome: approved