Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-18 00:00:00

23.12.2024 представник позивача - адвокат Лисенко Олександр Анатолійович від імені та в інтересах [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про визнання права власності на частку спадкового майна в порядку спадкування за заповітом. В обґрунтування\~позовних вимог\~зазначив,\~що [INFO] \~померла [PERSON] ,\~після смерті\~якої відкрилася\~спадщина,\~що складається\~з \~частки трикімнатної\~квартири,\~розташованої за\~адресою:\~ [ADDRESS] ,\~ \~частки житлового\~будинку з\~господарчими спорудами\~за адресою:\~ [ADDRESS] ,\~вкладів з\~відповідними відсотками\~та нарахованою\~компенсацією в\~ АТ\~КБ «ПриватБанк»,\~АТ «КРИСТАЛБАНК»,\~АТ «Ощадбанк».\~Після смерті\~ [PERSON] відповідачка\~ [PERSON] звернулась Четвертої криворізької державної нотаріальної контори з питання оформлення спадкових прав за правом представлення.06.09.2023 вона подала до Четвертої криворізької державної нотаріальної контори заяву про призупинення вчинення будь-яких нотаріальних дій стосовно видачі свідоцтв про право на спадщину після смерті [PERSON] на все майно, яке належало померлій. У зв`язку з існуванням заповіту на ім`я [PERSON] та небажанням [PERSON] отримати частку від частки житлового будинку з господарчими спорудами за адресою: [ADDRESS] , державний нотаріус видав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. 16.09.2023 [PERSON] звернулась до Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовною заявою до [PERSON] про визнання права власності на 1/2 частину всього спадкового майна в порядку спадкування за законом, в порядку спадкування після смерті [PERSON] (справа №211/5925/23). Згодом відповідачка фактично відмовилась від більшої частини позовних вимог. Як вказує представник позивача, у зв`язку зі зменшенням позовних вимог [PERSON] відпав спір, ухвалою суду від 17.06.2024 провадження по справі №211/5925/23 було закрито.\~Постановою Дніпровського\~апеляційного суду\~від 30.10.2024\~ухвалу суду\~від 17.06.2024\~в частині\~закриття провадження\~по справі\~скасовано та\~у цій\~частині направлено\~справу №211/5925/23\~для продовження\~розгляду.Оскільки\~позовні вимоги\~ [PERSON] по справі №211/5925/23 не вирішують питання подальшого оформлення [PERSON] своїх спадкових прав, останній змушений звернутись до суду для визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом. Крім того, в позовній заяві заявлено клопотання про об`єднання справи в одне провадження зі справою №211/5925/23, також подано клопотання про відстрочення позивачу сплати судового збору. Ухвалою суду від 25.12.2024 відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження, відстрочено позивачу сплату судового збору, призначено підготовче судове засідання, в задоволені клопотання представника позивача [PERSON] адвоката Лисенко Олександра Анатолійовича про об`єднання справ в одне провадження відмовлено. Ухвалою суду від 14.05.2025 закрите підготовче судове засідання та справу призначено до розгляду. 16.06.2025 від представника позивача [PERSON] адвоката Лисенко Олександра Анатолійовича до суду надійшло клопотання про долучення доказу сплати судового збору та розгляду справи за відсутності позивача та його представника. Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, представник позивача надав клопотання про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримали, просили задовольнити їх в повному обсязі. Відповідач та його представник в судове засідання не з`явилися, представник відповідача надав заяву про розгляд справи за їх відсутності. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, суд дійшов таких висновків. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , про що Металургійним відділом реєстрації актів цивільного стану Криворізького району Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) вчинено актовий запис №2221 від 14.09.2022. Родинний зв`язок між померлою [PERSON] та позивачем [PERSON] підтверджується свідоцтвом про народження [NUMBER] від 16.12.1963, виданим Інгулецьким районним бюро ЗАГС м. Кривого Рогу Дніпропетровської області,\~актовий запис №1034 від 16.12.1963, батьками [PERSON] зазначені [PERSON] \~та [PERSON] . Таким чином досліджені документи дають можливість встановити, що [PERSON] є сином померлої. Відповідно до наданих суду документів вбачається, що [PERSON] на момент смерті була власником житлового будинку з господарчими побудовами за адресою: [ADDRESS] , частки квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , вкладів з відповідними відсотками та нарахованою компенсацією в АТ КБ «ПриватБанк», АТ «КРИСТАЛБАНК», АТ «Ощадбанк». З наданої інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (номер довідки 368502527 від 05.03.2024) [PERSON] на праві спільної часткової власності належить квартири за адресою: [ADDRESS] , загальна площа якої становить 58,55 кв.м., житлова площа 38,7 кв.м. Право власності [PERSON] на житлового будинку з господарчими побудовами за адресою: [ADDRESS] підтверджуються копіями свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого Першою криворізькою державною нотаріальною конторою 14.11.2002, зареєстрованого у реєстрі за № 1-4536, та реєстраційного посвідчення, виданого КП «Криворізьке бюро технічної інвентаризації», запис у реєстровій книзі за №147, стор. 52, запис № 33071 від 10.12.2002. Згідно зі свідоцтвом про право на спадщину за законом, виданим Першою криворізькою державною нотаріальною конторою 14.11.2002, зареєстрованим у реєстрі за № 1-4536, [PERSON] одержала у спадщину ідеальну частку від житлового будинку з господарчими побудовами за адресою: [ADDRESS] , яку становлять: в будинку А'-1 кв. № 1 житловою площею 30,6 кв.м., загальною площею 44,8 кв.м., в будинку А-1 кімната № 3 житловою площею 7,0 кв.м., В-літня кухня, Е - сарай, 3 погріб , К уборна, Л душ, 1 водоколонка, №2 - паркан, ІІІ- замощення. Крім того, з долучених до матеріалів справи листів-відповідей банків на запити Четвертої криворізької державної нотаріальної контори щодо надання інформації стосовно наявності у [PERSON] грошових рахунків для оформлення спадщини вбачається, що померлій належать вклади з відповідними відсотками та нарахованою компенсацією в АТ КБ «ПриватБанк», АТ «КРИСТАЛБАНК», АТ «Ощадбанк». За життя спадкодавцем [PERSON] було складено декілька заповітів. Згідно з заповітом, посвідченим Четвертою криворізькою державною нотаріальною конторою 28.04.2010, зареєстрованим в реєстрі за № 1465, [PERSON] заповіла [PERSON] частки домоволодіння з господарчими побудовами та з земельною ділянкою, що розташовані за адресою: [ADDRESS] . Після цього [PERSON] зробила інше розпорядження на випадок своєї смерті, а саме заповіт, посвідчений Четвертою криворізькою державною нотаріальною конторою 06.11.2012, зареєстрований в реєстрі за № 2558, згідно з яким все належне [PERSON] майно вона заповіла відповідачу [PERSON] . Пізніше, заповітом, посвідченим Четвертою криворізькою державною нотаріальною конторою 28.01.2014, зареєстрованим в реєстрі № 15, [PERSON] знову заповіла [PERSON] житловий будинок з господарчими побудовами та з земельною ділянкою, що розташовані за адресою: [ADDRESS] , однак даний заповіт був скасований спадкодавцем за життя, шляхом подання до нотаріуса заяви про скасування заповіту, посвідченої Четвертою криворізькою державною нотаріальною конторою 28.08.2018, зареєстровано в реєстрі за №961. 05.09.2023 позивач та відповідач для реалізації свого спадкового права звернулися до державного нотаріуса Четвертої криворізької державної нотаріальної контори Артеменко Л.М. з питань оформлення свідоцтв про право на спадщину, але отримали від нотаріуса постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки виникла суперечка щодо розподілу спадщини після смерті [INFO] [PERSON] . Згідно зі ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону, або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України\~ спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.\~ Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Згідно зі ст.\~1216\~ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до\~ст. 1217 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Стаття\~1218\~ЦК України передбачає, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. На момент відкриття спадщини спадкоємцями [PERSON] були її син [PERSON] та онука [PERSON] , які і звернулися із заявою про прийняття спадщини, що підтверджується наданими доказами. Заповіт, посвідчений Четвертою криворізькою державною нотаріальною конторою 06.11.2012, зареєстрований в реєстрі за № 2558, згідно з яким все належне [PERSON] майно вона заповіла відповідачу [PERSON] , відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) є чинним. Разом із цим, заповітом, посвідченим Четвертою криворізькою державною нотаріальною конторою 28.01.2014, зареєстрованим в реєстрі № 15, [PERSON] заповіла відповідачу житловий будинок з господарчими побудовами та з земельною ділянкою, що розташовані за адресою: [ADDRESS] , однак даний заповіт був скасований спадкодавцем за життя, шляхом подання до нотаріуса заяви про скасування заповіту, посвідченої Четвертою криворізькою державною нотаріальною конторою 28.08.2018, зареєстровано в реєстрі за № 961. Відповідно до ч.ч. 2 3 ст. 1254 ЦК України\~ заповідач має право у будь-який час скласти новий заповіт. Заповіт, який було складено пізніше, скасовує попередній заповіт повністю або у тій частині, в якій він йому суперечить. Кожний новий заповіт скасовує попередній і не відновлює заповіту, який заповідач склав перед ним. Отже, враховуючи викладене, заповіт, посвідчений Четвертою криворізькою державною нотаріальною конторою 28.01.2014, в реєстрі за № 15, скасував попередній заповіт від 06.11.2012, в реєстрі за № 2558, в частині розпорядження стосовно 3/4 житлового будинку з господарчими побудовами, розташованого на земельній ділянці за адресою: [ADDRESS] . Тому, позовна заява в частині визнання права власності за [PERSON] на частки трикімнатної квартири, загальна площа якої становить 58,55 кв.м., житлова площа 38,7 кв.м., розташованої на п`ятому поверсі дев`ятиповерхового житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , та вклади з відповідними відсотками та нарахованою компенсацією в АТ КБ «ПриватБанк», АТ «КРИСТАЛБАНК», АТ «Ощадбанк» в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , підлягає задоволенню. При цьому, оскільки заповіт, посвідчений Четвертою криворізькою державною нотаріальною конторою 06.11.2012, зареєстрований в реєстрі за № 2558, фактично був скасований в силу вимог ст. 1254 ЦК України в частині в частині розпорядження стосовно 3/4 житлового будинку з господарчими побудовами, розташованого на земельній ділянці за адресою: [ADDRESS] , то вказаний житловий будинок має спадкуватись за законом, а не за заповітом. Такий висновок відповідає позиці Верховного Суду, викладеній в постанові від 26.06.2019 у справі № 369/3186/17, де зазначено, що складення нового заповіту, яким зменшено обсяг спадкової маси, але не змінено спадкодавця, скасовує попередній заповіт. Відповідно до ч. 1 ст. 1245 ЦК України\~ частина спадщини, що не охоплена заповітом, спадкується спадкоємцями за законом на загальних підставах. До числа цих спадкоємців входять також спадкоємці за законом, яким інша частина спадщини була передана за заповітом. Як передбачено ч. 2 ст. 1223 ЦК України ,\~ у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265\~цього Кодексу. Згідно зі ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають\~діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ч. 1 ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Отже, [PERSON] та [PERSON] мають право на спадкування за законом в рівних частинах на 3/4 житлового будинку з господарчими побудовами, розташованого на земельній ділянці за адресою: [ADDRESS] . Тому позовна заява в частині визнавання права власності за [PERSON] на частку від частки житлового будинку з господарчими спорудами, що розташовані за адресою: [ADDRESS] , після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , також підлягає задоволенню, але не в порядку спадкування за заповітом, а в порядку спадкування за законом. Крім того, суд доходить висновку, що позовна заява в частині визнавання права власності за [PERSON] на частку від частки житлового будинку з господарчими спорудами, що розташовані за адресою: [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , не підлягає задоволенню, оскільки вирішення питання про визнання спадкових прав відповідача не є предметом розгляду даної справи та не може бути вирішене в її рамках, а підлягає вирішенню в межах розгляду цивільної справи №211/5925/23. На підставі вищезазначеного, суд доходить висновку, шо позовна заява підлягає частковому задоволенню. Відносно стягнення судового збору суд звертає увагу на таке. Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог. Позивачем заявлено вимогу про відшкодування судового збору, який згідно з\~квитанцією ID\~2047-3692-5427-7966\~від 16.06.2025\~склав 8271,66грн. Оскільки даний судовий збір сплачено виключно в межах ціни позову, визначеної за майно, право власності на яке визнається судом за позивачем [PERSON] , та не включає вартість майна, яке позивач просив визнати за відповідачем, суд вважає, що сплачена сума судового збору підлягає стягненню з відповідача [PERSON] . Щодо вимоги про стягнення витрат на професійну правничу допомогу, суд зазначає наступне. Відповідно до частини 1\~статті 133 ЦПК України\~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи, до яких за частиною 3\~статі 133 ЦПК\~належать витрати на професійну правову допомогу, які за змістом\~статті 137 ЦПК\~несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Статтею 246 ЦПК України\~передбачена можливість подавати докази, що підтверджують розмір понесених нею судових витрат до закінчення судових дебатів у справі. Приписами\~статті 141 ЦПК України\~визначено: розмір витрат, які сторона сплатила у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. Враховуючи зазначене, суд не здійснює розподіл витрати на професійну правову допомогу, що не обмежує сторони у праві на звернення в установлені ЦПК України строки щодо ухвалення додаткового рішення.

Outcome: partial