Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-23 00:00:00

Позивач звернувся до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Свої вимоги позивач мотивує тим, що [INFO] померла мати позивача - [PERSON] , [INFO] .. Після смерті матері відкрилась спадщина на належне їй майно, а саме: квартира [ADDRESS] . На десь смерті матері позивача вона у шлюбі не перебувала, її чоловік та батько позивача [PERSON] , помер [INFO] . Крім того, зведений брат позивача по матері - [PERSON] , помер [INFO] . Таким чином, у відповідності до ч.1 ст.1261 ЦК України, позивач є спадкоємцем за законом першої черги після смерті матері, а інші спадкоємці за законом відсутні. Підтвердженням того, що мати позивача заповіт не складала свідчить витяг зі Спадкового реєстру №80139995, виданий 18.02.20225 р. державним нотаріусом П`ятнадцятої київської нотаріальної контори Храпійчук Т.В. Позивач проживав разом з матір`ю у квартирі [ADDRESS] , оскільки [PERSON] була у поважному віці 94 років, часто хворіла, їй потрібна була допомога в самообслуговуванні, їй не вистачало сил та здоров`я бути в стані повної відповідальності. Одразу після смерті матері позивач не подавав заяви про прийняття спадщини у встановлений законодавством строк, через те, що емоційно переживав її смерть, минуло декілька місяців, поки біль втрати трохи стихла, проте, вчасно звернутися до нотаріальної контори завадило продовження воєнного стану на всій території України. Крім того, постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (зі змінами) було призупинено перебіг строку прийняття спадщини на час його дії. Будучи впевненим в зупиненні перебігу строку прийняття спадщини позивач відтермінував строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті мами. Пізніше позивачу стало відомо, що з 29.06.2022 р. діють нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запровадженні на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 р. № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану». Так пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164, передбачено, що перебіг стоку для прийняття спадщини або відмова від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Весь цей час позивач продовжував утримувати квартиру [ADDRESS] , сплачував і сплачує до теперішнього часу всі передбачені за вказану квартиру платежі, про відмову від спадщини не заявляв. Однак звернувшись до державного нотаріуса П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Храпійчук Т.В. для подання заяви про прийняття спадщини після смерті мами 18.02.2025 року, позивач отримав відмову нотаріуса у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. При цьому, державним нотаріусом було роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено в судовому порядку, у зв`язку з чим, був змушений звернутися до суду з вище зазначеним позовом у якому просить визначити додатковий строк для подачі [PERSON] до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] , терміном в два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. 03.03.2025 через канцелярію суду позивачем було подано заяву про долучення квитанції про сплату судового збору та клопотання про витребування доказів. Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 06.03.2025 року було відкрите провадження у справі та призначено до розгляду в підготовчому засіданні. 12.03.2025 на адресу суду від сторони відповідача Київської міської ради надійшов відзив на позовну заяву відповідно до якого сторона відповідача просить суд ухвалити рішення відповідно до норм чинного законодавства з урахуванням того, що подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно і спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем. Вважається, що відмовився від спадщини той спадкоємець, який не вчинив жодної з дій, що свідчить про прийняття спадщини. Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Законодавство не встановлює конкретний перелік поважних причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини та такі причини оцінюються судом на власний розсуд, в жодному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи. Тобто суд, розглядаючи такі позови встановлює саму по собі наявність причин, що унеможливили своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини, та оцінює їх з точки зору поважності. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини, а тому просили суд ухвали рішення у відповідності до вимог чинногго законодавства. 21.03.2025 року на адресу суду надійшла відповідь на відзив, в якій позивач зазначає про те, що пропуск строку звернення із заявою про прийняття спадщини стався з поважної причини та пов`язаний з емоційним переживанням за смерть матері, а також з воєнними діями на території України, тобто у зв`язку з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які не дали йому можливості своєчасно скористатися своїм правом спадкоємця та звернутися своєчасно із відповідною заявою до нотаріальної контори. Зважаючи на те, що позивачу було роз`яснено, що на подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини в спадкоємців після спливу 6 місяців, є ще 4 місяці, він звернувся до державного нотаріуса Храпійчук Т.В., з наміром прийняти спадщину, однак йому було відмовлено з огляду на пропуск строку для прийняття спадщини, передбаченого ч. 1 ст.1270 ЦК України, яка рекомендувала звернутися до суду з питання визначення додаткового строку для подання заяви на прийняття спадщини. Отже, у зв`язку із введенням на території України воєнного стану та появою у зв`язку із цим суперечливих для позивача положень закону щодо перебігу строку для прийняття спадщини, які протягом відведеного для прийняття спадщини періоду декілька разів кардинально змінювалися таким чином, що були непередбачуваними для позивача та в кінцевому результаті мали своїм наслідком пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини. 24.03.2025 року від П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори надійшла заява про розгляд справи у відсутності їх представника. Ухвалою судді від 06.05.2025 року було задоволено клопотання позивача та витребувано від Державного нотаріуса П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Храпійчук Тамари Василівни належним чином посвідчену копію матеріалів спадкової справи №205/2025 щодо майна померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] . На виконання вимог ухвали суду 14.05.2025 року надійшли витребувані матеріали спадкової справи №205/2025 щодо майна померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] . У судове засідання сторони та їх представники не з`явились. Позивач подав до суду заяву в якій просить суд проводити судове засідання без фіксації його технічними засобами, позов підтримав у повному обсязі. Представник відповідача у судове засідання не прибув, про розгляд справи повідомлені судом належним чином, у відзиві на позов зазначили про розгляд справи у відсутності їх представника. Враховуючи те, що у справі достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважав за можливе розглянути справу без участі сторін на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи. Суд повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є сином [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження позивача. Згідно із копією свідоцтва про смерть у віці 94 роки, [INFO] [PERSON] померла (а/з №25). Після смерті [INFO] [PERSON] відкрилась спадщина на квартиру [ADDRESS] , яка належала на праві власності спадкодавцю. Відповідно до довідки від 07.09.1994 року виданої ЖБК «Мотозаводець-6» громадянка [PERSON] є власницею квартири [ADDRESS] та є членом ЖБК «Мотозаводець-6» з січня 1986 року. Згідно із копією свідоцтва про смерть від 30.01.2003 року чоловік померлої та батько позивача [PERSON] , помер [INFO] у віці 76 років. Із копії паспорту [PERSON] , [INFO] , вбачається, що він зареєстрований у [ADDRESS] . В обґрунтування вимог позовної заяви позивач посилається на те, що будучи єдиним спадкоємцем звернувся до державного нотаріуса П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Храпійчук Т.В. з метою прийняття спадщини за законом відносно майна своєї матері [PERSON] , яка померла [INFO] , однак отримав відмову нотаріуса мотивовану тим, що [PERSON] пропустив термін для прийняття спадщини після смерті матері. Нотаріусом було роз`яснено, що згідно ч. 3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст.ст. 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно із вимогами ст.ст. 1220, 1221 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 ЦК України). Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. За приписами ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених ст. 1259 цього Кодексу. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно із вимогами ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Разом з тим, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо. Так, позивач обґрунтовує причину пропущення строку звернення із заявою про прийняття спадщини стався з поважної причини та пов`язаний з емоційним переживанням позивача за смерть матері, а також з воєнними діями на території України, тобто у зв`язку з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які не дали йому можливості своєчасно скористатися своїм правом спадкоємця та звернутися своєчасно із відповідною заявою до нотаріальної контори. . Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений позивачем з поважних причин, а відтак приходить до висновку про можливість визначення позивачу додаткового строку для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] , терміном в два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. При цьому, судом також враховується той факт, що позивач зі своєю родиною, як на момент смерті матері, так і на теперішній час проживає у спадковій квартирі [ADDRESS] , в якій безпосередньо особисто здійснював догляд за померлою. Враховуючи наведене, суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: approved