Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-26 00:00:00

30.01.2025р. представник позивача звернувся до суду з позовом, яким просить визнати припиненими правовідношення та зобов`язання за кредитиним договором згідно з кредитної картки [NUMBER] на сумму - 57265,08грн. та стягнути з відповідача на користь позивача обов`язковий платіж в розмірі - 2855,72грн. В обгрунтування вимог позову представник позивача посилається на те, що з карткового рахунку позивача [PERSON] , відкритого в АТ КБ «Приватбанк», 12.12.2024 року, було здійснено несанкціоноване користувачем списання грошей. Загалом було здійснено наступні транзакції: - 12.12.2024 року о 15:45год. на ім`я Побережець є списання в розмірі - 828,14 грн. - 12.12.2024 року о 15:46год. Ifrukt.com Dnipro - 29 987,00 грн. - 12.12.2024 року о 15:49год. Ifrukt.com Dnipro - 26 213,00 грн. - 12.12.2024 року о 15:54год. на ім`я Побережець.Є списання в розмірі - 150,75 грн. - 12.12.2024 року о 15:57год. - оплата послуг таксі Bolt - 86,19 грн.що загалом складає - 57 265,08 грн. З моменту з`ясування цього факту, позивач одразу повідомила про це банк та звернулась з відповідною заявою до правоохоронних органів. Болградським районним відділом Головного управління національної поліції в Одеській області на підставі заяви позивача [PERSON] від 13.12.2024 року, було внесено відомості до ЄДРДР за № 12024162270000682. Проте, 26.01.2025 року о 11:09год., банком безпідставно було списано з рахунку позивача обов`язковий платіж в розмірі - 2 855,72 грн. Однак, дії банку у випадку здійснення несанкціонованих клієнтом банку транзакцій, регламентовано Постановою Національного банку України № 164 «Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів» від 29.07.2022 року, положення якої банком вочевідь не дотримано.Тому вона змущена звернутися до суду. 12.05.2025р. від адвоката Ткаченко І.Ю. - представник відповідача АТ КБ «Приватбанк» надійшов відзив на позовну заяву, якою він просить відмовити в задоволенні позову в повному обсязі, де вона зазначила,що 29.09.2023 позивач [PERSON] звернулася до АТ КБ "ПриватБанк" з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг. Підписанням цієї Заяви на підставі статті 634 ЦК України позивачка приєдналася до розділу "Загальні положення", підрозділів "Кредитні картки", "Поточні рахунки", "Використання картки", "Віддалені канали обслуговування", "Оплата частинами та Миттєва розстрочка", "Система переказів PrivatMoney", "Операції у відділеннях (умови та правила проведення операцій у відділеннях Банку)", "Автоплатежі", "Сервіс "BankID"" Умов та Правил надання банківських послуг акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк" (далі - Умови та Правила), що розміщені в мережі Інтернет за адресою https://privatbank.ua/terms, в редакції, чинній на дату підписання цієї Заяви, які разом становлять змішаний договір: Договір банківського рахунка, споживчого кредиту та обслуговування платіжного інструменту та Генеральний кредитний договір в частині надання споживчих кредитів "Кредитна картка", "Оплата частинами", "Миттєва розстрочка" (далі - Договір), приняла всі права та обов`язки, встановлені в цьому Договорі та зобов`язалася їх належним чином виконувати. Пунктом 9.2. сторонами погоджено наступні умов кредитування: Тип Платіжної картки - Картка «Універсальна»; Сума/ліміт кредиту, грн - 200 000 грн для карт "Універсальна Gold"; Строк кредитування - 12 місяців з пролонгацією; Мета отримання кредиту - Споживчі цілі; Спосіб та строк надання кредиту - безготівковим шляхом; Процентна ставка, відсотків річних - 42,0 % - для карт Універсальна. В день підписання Заяви [PERSON] отримала картку "Універсальна" [NUMBER] (фото надається). З моменту отримання картки позивачу було збільшено кредитний ліміт в межах погодженого до 60 000 грн (15.10.2024). 29.09.2023 за вказаною карткою було проведено чотири транзакції на загальну суму 57090,02 грн (57 114,33 грн з комісією).Враховуючи, що позивач заперечує обставину здійснення відповідних платіжних операцій, Банк вважає за необхідне вказати наступне. Частиною 1 ст.1068 ЦК України передбачено, що банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка. Відповідно до статті 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунку клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до пункту 57 частини першої статті 1 Закону України "Про платіжні послуги" платіжна картка - електронний платіжний засіб у вигляді пластикової чи іншого виду картки. Згідно вимог статті 35 названого Закону емісія/надання користувачу платіжного інструменту здійснюється надавачем платіжних послуг на підставі договору,укладеного між надавачем платіжних послуг та користувачем. Порядок емісії платіжних інструментів для використання в платіжних системах визначається правилами відповідних платіжних систем з урахуванням вимог цього Закону та нормативно-правових актів Національного банку України. Відповідно до пункту 20 Положення про порядок емісії та еквайрінгу платіжних інструментів, затвердженого постановою правління Національного банку України №164 від 29.07.2022 (далі - Положення №164) емісія/надання користувачу платіжного інструменту здійснюється емітентом на підставі договору, укладеного між емітентом та користувачем. Емітент укладає з користувачем договір та вносить до нього зміни в порядку, визначеному законодавством України, нормативно-правовими актами Національного банку щодо вимог до договорів про надання платіжних послуг,укладених надавачами платіжних послуг зі споживачами, та цим Положенням. Користувач зобов`язаний зберігати та використовувати платіжні інструменти відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання платіжних інструментів особами, які не мають на це законного права або повноважень (пункт 136 Положення №164). У пункті 140 розділу VII Положення №164 передбачено обов`язок користувача не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інфор Відповідно до п. 1.1.10.4.1. Умов та правил (тут та надалі в редакції на момент підписання заяви в 2023 році) сторони узгодили дотримання наступних прав та обов`язків задля забезпечення безпеки під час користування Платіжним інструментом: Платіжною карткою має право користуватися тільки Клієнт або його Довірена особа. Використання Платіжної картки в торговій точці, пункті видачі готівки, касі тощо повинно здійснюватися в присутності Клієнта. За умовами п.2.1.4.5., 2.1.4.5.2. Умов та правил Клієнт зобов`язаний не передавати Картки, ПІНи, постійний пароль, одноразові паролі і контрольну інформацію третім особам, не використовувати Картки або нанесені на них дані в цілях, не передбачених цим Договором, або що суперечать чинному законодавству. Клієнт зобов`язаний вживати необхідних заходів для запобігання втрати, пошкодження, викрадення Картки, доступу третіх осіб до Картки, в тому числі до інформації, нанесеної на неї. Таким чином, вищезазначеними положеннями законодавства та умовами Договору передбачений обов`язок позивача надійно зберігати та не передавати стороннім особам електронний платіжний засіб та інші персональні дані, які дозволять ініціювати та/або санкціонувати платіжну операцію; клієнт відповідає за всі суми по операціях з платіжною карткою, якщо її передано сторонній особі або вчасно не повідомлено Банк про використання картки сторонніми особами. Відповідно до ч. 1 ст. 36 Закону України «Про платіжні послуги» порядок виконання операцій з використанням наданих користувачу платіжних інструментів та обмеження щодо таких операцій визначаються договором між надавачем платіжних послуг та користувачем з урахуванням вимог цього Закону та нормативно-правових актів Національного банку України. За змістом ст. 41 названого Закону ініціатором платіжної операції може бути, зокрема платник (у тому числі через надавача платіжних послуг з ініціювання платіжної операції). Ініціювання платіжної операції здійснюється шляхом: надання ініціатором платіжної інструкції надавачу платіжних послуг, в якому відкрито його рахунок; надання надавачем платіжних послуг з ініціювання платіжної операції платіжної інструкції платника надавачу платіжних послуг з обслуговування рахунку платника на підставі наданої платником цьому надавачу платіжних послуг з ініціювання платіжної операції згоди на ініціювання такої платіжної операції; надання платником платіжної інструкції та готівкових коштів для виконання платіжної операції, у тому числі за допомогою платіжного пристрою; використання користувачем платіжного інструменту для виконання платіжної операції. Ініціювання платіжної операції є завершеним з моменту прийняття платіжної інструкції до виконання надавачем платіжних послуг платника. За змістом статті 42 Закону України «Про платіжні послуги» надавач платіжних послуг платника зобов`язаний отримати згоду платника на виконання кожної платіжної операції, крім випадків, передбачених цим Законом (ч.1). Платіжна операція вважається акцептованою після надання платником згоди на її виконання. Якщо немає згоди платника на виконання платіжної операції, - така операція вважається неакцептованою, якщо інше не передбачено цим Законом (ч.4). Згода на виконання платіжної операції (пов`язаних між собою платіжних операцій), крім платіжних операцій, що здійснюються для виконання платником грошових зобов`язань перед надавачем платіжних послуг платника, може бути відкликана платником у будь-який час, але не пізніше настання моменту безвідкличності платіжної інструкції відповідно до цього Закону (ч.7). У разі відкликання згоди на виконання платіжної операції така платіжна операція вважається неакцептованою. У разі відкликання згоди на виконання пов`язаних між собою платіжних операцій такі подальші виконані платіжні операції вважаються неакцептованими (ч.8). Порядок виконання платіжних операцій, у тому числі обмеження щодо виконання платіжних операцій з використанням конкретних платіжних інструментів,визначається цим Законом та нормативно-правовими актами Національного банку України. Виконання платіжних операцій у платіжній системі здійснюється відповідно до правил такої платіжної системи з урахуванням вимог цього Закону. Виконання платіжних операцій з цифровими грошима здійснюється відповідно до правил, визначених Національним банком України. Надавач платіжних послуг має право виконувати платіжні операції користувачів за допомогою / з використанням однієї чи кількох платіжних систем, учасником яких він є, або залучати для виконання платіжних операцій інших надавачів платіжних послуг як посередників (ст. 46Закону). Частиною першою статті 47 Закону України "Про платіжні послуги" визначено, що надавач платіжних послуг платника зобов`язаний виконати платіжну інструкцію ініціатора протягом операційного дня з моменту прийняття ним до виконання платіжної інструкції. Платіжна операція вважається завершеною в момент зарахування суми платіжної операції на рахунок отримувача або видачі суми платіжної операції отримувачу в готівковій формі. Платіжна операція з використанням електронних грошей вважається завершеною в момент зарахування суми платіжної операції на електронний гаманець отримувача. Порядок завершення платіжної операції в платіжній системі визначається правилами платіжної системи з урахуванням положень цього Закону (стаття 49 Закону). Згідно статті 68 Закону України «Про платіжні послуги», електронна взаємодія надавача платіжних послуг із користувачем здійснюється лише після автентифікації користувача, який є фізичною особою, або уповноваженого представника користувача, який є юридичною особою. Під час виконання автентифікації надавані платіжних послуг зобов`язані виконувати вимоги Національного банку України щодо захисту конфіденційності та цілісності індивідуальної облікової інформації користувачів. Надавані платіжних послуг зобов`язані застосовувати посилену автентифікацію користувача під час: отримання користувачем доступу до рахунку за допомогою засобів дистанційної комунікації; ініціювання дистанційної платіжної операції. Згідно статті 86 названого Закону надавач платіжних послуг несе відповідальність перед користувачами за невиконання або неналежне виконання платіжних операцій відповідно до закону та умов укладених між ними договорів, якщо не доведе, що платіжні операції виконані цим надавачем платіжних послуг належним чином. Надавачі платіжних послуг несуть відповідальність, визначену цим Законом, за виконання помилкової, неакцептованої платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених цим Законом строків. Частинами 1 та 5 ст. 87 Закону України "Про платіжні послуги" передбачено, що платник несе відповідальність перед надавачем платіжних послуг, що його обслуговує, відповідно до умов укладеного між ними договору про надання платіжних послуг. До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації відповідно до статті 38 цього Закону ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на платника. З моменту повідомлення платником емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом. За положеннями п.1.1.10.10.1.-1.1.10.10.3. Умов та Правил клієнт несе повну відповідальність за всі платіжні операції з використанням електронного платіжного засобу та/або за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особами, якщо його дії чи бездіяльність призвели до втрати платіжного інструменту або індивідуальної облікової інформації, розголошення ПІНу/індивідуальної облікової інформації або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжну операцію з використанням Платіжного інструменту. Клієнт несе відповідальність за всі платіжні операції (в тому числі операції у сфері електронної комерції та інші), що здійснюються з Платіжними картками, у тому числі наданими Банком його Довіреним особам. У разі, якщо Клієнт дає згоду на проведення платіжних операцій з Платіжними картками або нанесеними на них даними поза полем його зору, він несе повну відповідальність за їх можливе шахрайське використання надалі. Клієнт несе відповідальність за всі операції, що супроводжуються авторизацією,включаючи операції, що супроводжуються правильним введенням нанесених на Платіжній картці даних, до моменту звернення Клієнта в Банк та блокування Платіжної картки і за всі операції, які не супроводжуються авторизацією, до моменту постановки Платіжної картки в Стоп-лист Платіжною системою. З урахуванням наведеного у сукупності Банк вказує, що заперечення позивачкою обставини здійснення операцій на спірну суму жодним чином не звільняють останню від виконання обов`язку з повернення кредитних коштів, оскільки, якщо така операція і була дійсно проведена за наслідком шахрайських дій, то це стало можливим виключно через те, що позивачка своїми діями сприяла втраті, незаконному використанню інформації, яка дала змогу ініціювати платіжні операції. Означене підтверджується наступним. Так, за наслідками проведення перевірки, службою безпеки Банку встановлено наступні обставини. Згідно виписки (надається суду) за картрахунком [NUMBER] клієнта [PERSON] , ІПН [NUMBER] , 12/12/2024 було проведено 4 оспорюваних клієнтом операцій в загальній сумі 57090,02 грн. Аналізом виписки за рахунком: [NUMBER] клієнта [PERSON] , ІПН [NUMBER] встановлено, що оспорювані операції проведено в терміналі: - CP980H48, який належить ПриватБанку (Власник терміналу: Приват24), в якості переказу на поповнення карти: [NUMBER] , клієнта [PERSON] , ІПН [NUMBER] , який не належить ПриватБанку (Власник терміналу: IFRUKT.COM), в якості: оплати товару/послуги - Цифрові товари. Одержувача не встановлено. Списання коштів стороннім інтернет-ресурсом проводилося за допомогою введення номеру картки,CVV-коду, терміну дії. Дані операції були підтверджені шляхом використання "Технології безпеки 3-D Secure" (Verified By Visa або MasterCard SecureCode). - TWITERM, який не належить ПриватБанку (Власник терміналу:BOLT.EU/O/2412121357, Tallinn), в якості оплати зп послуги. Надалі, проводячи службову перевірку, було проведено аналіз вибірки за період 11-13.12.2024, яка була отримана з ПК FINNUM, в ході чого встановлено, що номер фінансового телефону [NUMBER] клієнта [PERSON] , ІПН [NUMBER] - НЕ ЗМІНЮВАВСЯ. Перевіркою логів входу до Приват24 під аккаунтом клієнта [NUMBER] клієнта [PERSON] , ІПН [NUMBER] встановлено, що за 12.12.2024 р. входи в аккаунт П24 клієнта було здійснено з двох різних пристроїв: - у період з 07:58:25 до 18:51:29, з пристрою ISM-A525F|SAMSUNG (ідентифікатор банку - 693A2695649A7A9D), типовий пристрій для операцій клієнта [PERSON] , та з не типовими ip-адресами: [NUMBER] (lifecell) та [NUMBER] (LLC Ug telekom grup), які не використовує клієнт. - у період з 15:42:58 до 15:53:53, з пристрою REDMI 7|XIAOMI (ідентифікатор банку - 65E99C9DB8826353), не типовий пристрій для операцій клієнта [PERSON] , та з не типовими ip-адресами: 94.153.8.230 (Kyivstar) та 94.153.31.19 (Kyivstar), які не використовує клієнт. 2024-12-12 15:42:56 зафіксовано зміну паролю входу до Приват24 під аккаунтом [NUMBER] клієнта [PERSON] , ІПН [NUMBER] . Верифікацію користувача проведено шляхом введення ПІН-коду карти [NUMBER] клієнта. Окремо слід зауважити, що для того щоб відновити пароль при вході в "Приват24" необхідно: 1. Перейти за посиланням next.privat24.ua, натиснути "Вхід" (праворуч вгорі); 2. Ввести номер телефону (логін); 3. На етапі вводу пароля натиснути "Забули пароль?"; 4. Підтвердити одним із автоматично запропонованого способу підтвердження (отп пароль, який надходить на фінансовий номер, чи дзвінок); 6. Вибрати картку, ввести пін-код картки, натиснути "Далі"; 7. Придумати пароль для входу, ознайомитися з правилами надання банківських послуг, встановити галочку "Я ознайомлений та згоден" та натиснути "Продовжити". Аналізом вибірки отриманої з ПК ZMNPIN за 12.12.2024, встановлено, що ПІН-код карти [NUMBER] клієнта З Слід зазначити що зміну паролю входу до Приват24 під аккаунтом [NUMBER] клієнта [PERSON] , ІПН [NUMBER] 2024-12-12 15:42:56 проведено з пристрою REDMI 7|XIAOMI (ідентифікатор банку - 65E99C9DB8826353), - це не типовий пристрій для операцій клієнта [PERSON] , та з не типовими ip-адресами: 94.153.8.230 (Kyivstar), яку не використовує клієнт. Отже, списанню грошових коштів з рахунку позивача передувало проведення коректної верифікації у системі "Приват24" із зміною паролю у "Приват24 з використанням ПІН-коду карти та підтвердженням зміни паролю або за допомогою введення ОТР паролю, який приходить на фінансовий номер телефону клієнта або в ході телефонного дзвінка знову ж таки на фінансовий номер телефону клієнта (шляхом натискання на телефоні певної цифри, яку вказує оператор). При цьому жодних доказів втрати номеру телефону (викрадення) позивачем до суду не надано. Перевіркою в ПК Банку Voice Record System за період 12.12.2024 зафіксовані звернення клієнта [PERSON] , ІПН [NUMBER] , до підтримки, за номером 3700: - vrs.privatbank.ua (додаток) 2024-12-12 16:26:56 вихідний дзвінок на номер [NUMBER] клієнта [PERSON] , з ucce_NMKC_MEO_PQ, фахівцем DN020684AMN1 здійснено дзвінок на номер клієнта з метою перевірки ризикової операції на підключення карти для безконтактної оплати. Клієнт [PERSON] повідомила що вона не проводить такої операції, також клієнт повідомила, що приблизно 30 хв. тому з картрахунку клієнта несанкціоновано списані грошові кошти. Перед оспорюваними опеціями на фін.номер клієнта надійшов дзвінок - контакт від Confirm Service (094713 Багаторівневі IVR-опитування) з повідомленням про блокування аккаунту клієнта та пропозицією натиснути цифру "1" для розблокування аккаунту, клієнт натиснула цифру "1" і більше нічого не робила та ні з ким не спілкувалася. Оператором відхилено зазначену операцію (підключення карти для безконтактної оплати) та заблоковано рахунки клієнта, рекомендовано звернутися у відділення банку, перевипустити картрахунки та замінити паролі входу до Приват24, а також звернутися з відповідною заявою до правоохоронних органів: - vrs.privatbank.ua (додаток) 2024-12-12 18:06:29 вхідний дзвінок з номера [NUMBER] від дочки клієнта [PERSON] , яка повідомила що вдень почали приходити повідомлення про списання з карти Універсальна, оскільки клієнт [PERSON] в цьому нічого не розуміє, виникла необхідність перевірити чи дійсно вдень відбувалися списання з карти Універсальна клієнта [PERSON] оператором підтримки DN240782KTI надано консультацію клієнту як відновити доступ до аккаунту Приват24 та отримати необхідну інформацію через опцію Допомога-Онлайн додатку Приват24 і подати заявку про шахрайство; - vrs.privatbank.ua/vrs9/records/811671381 (додаток) 2024-12-12 18:41:28 вхідний дзвінок з номера [NUMBER] від клієнта [PERSON] відео чат для верифікації клієнта, з метою розблокування аккаунту Приват24. В процесі перевірки встановлено що у додаток клієнта [PERSON] , ІПН [NUMBER] , та на E-mail клієнта надходили push - повідомлення з заповненою формою, які клієнт підтвердив, на фін. номер [NUMBER] клієнта Банком надсилалися СМС-повідомлення. Отже, відсутність зміни ПІН-коду до картки до проведення спірних операцій, вхід в акаунт Приват24 позивачки з іншого пристрою з підтвердженням такого входу з допомогою фінансового телефону [PERSON] , відсутність будь-яких повідомлень про зміну фінансового номеру клієнтки чи про його втрату до здійснення спірних операцій, зміна облікового запису Приват24 користувача шляхом підтвердження зміни пароля з подальшим введення вірних даних платіжної картки [PERSON] (позивачка сама підтвердила, що для розблокування аккаунту натискала у телефонній розмові 1), свідчать про те, що особа, яка здійснила спірні перекази повністю володіла конфіденційною інформацією, що безумовно підтверджує обставину свідомого чи несвідомого розголошення персональної інформації саме [PERSON] . При цьому без підтвердження зміни пароля здійснення спірних платежів було б неможливим. І як вказує сама [PERSON] їй телефонували з приводу блокування аккаунту та вона натиснула 1 для розблокування. Ці події відбувалися в день, коли відбулася зміна паролю у її додатку Приват 24, і відповідно якби позивачка не натискала цифру 1 для підтвердження розблокування акаунту чи зателефонувала до Банку на 3700, вчинення спірних транзакцій було б неможливим. Однак, позивачка цього свідомо не зробила в силу власної недбалості та необережності, відповідно перекладати відповідальність за вчинені спірні операції на Банк є безпідставним. При цьому свідоме чи несвідоме повідомлення клієнтом особам своїх персональних даних і паролів входу до Приват24, чи свідоме незвернення (негайно) до Банку, може свідчити про його власну недбалість щодо захисту власних персональних даних та власного мобільного фінансового телефону і доступу до додатку Приват24. Постановою Верховного суду від 01 липня 2020 року у справі №712/9107/18 (провадження №61-9877св19) підтверджуються правові висновки щодо провини в подібних ситуаціях саме клієнта через його власну бездіяльність по захисту власних персональних даних та власного мобільного фінансового телефону, що дало змогу третім особам отримати вільний доступ до карток ПриватБанка в системі «Приват24». У постанові Верховного Суду від 07 грудня 2020 року у справі 182/5175/16-ц суд прийшов до наступного правового висновку: «на позивача за зустрічним позовом покладено обов`язок нерозголошення (нерозкриття) інформації за рахунком, паролів, ПІН-кодів, СVV-кодів, як і обов`язок повідомлення банку в разі втрати, викрадення платіжної картки та розголошення. Таким чином, враховуючи, що операція з переказу спірних коштів була здійснена у мережі Інтернет з підтвердженням платежу 3D Secure, списання коштів з карткового рахунку ОСОБА1 відбулося за електронною ідентифікацією електронного платіжного засобу і його користувача, а позичальник підтвердив факт надходження на його телефон відповідних повідомлень від АТ КБ «ПриватБанк», то останній не повинен нести відповідальність за дану операцію». Натомість за встановлених обставин правильного вводу даних під час зміни паролю до Приват24, а також даних (як то номеру картки,CVV-коду терміну дії), які дали змогу ініціювати платіжні операції, Банк був зобов`язаний виконати останні. Вина Банку в даному випадку відсутня повністю. Позивач та її представник у судове засідання не прибули, надали суду заяви про розгляд справи за її відсутністю, просять задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Вивчивши надані суду документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню за наступних підстав. Судом встановлені наступні факти та відповідні ним правовідносини: - згідно матеріалів справи позивач має банківську карту№№ [NUMBER] ; - з вищевказаного карткового рахунку позивача вбачається, що 12.12.2024р. невідомими особами було здійснено несанкціоноване користування списання грошей на загальну суму несанкціонованих транзакцій, загалом було здійснено наступні транзакції: - 12.12.2024 року о 15:45год. На ім`я Побережець.Є списання в розмірі - 828,14 грн. - 12.12.2024 року о 15:46год. Ifrukt.com Dnipro - 29 987,00 грн. - 12.12.2024 року о 15:49год. Ifrukt.com Dnipro - 26 213,00 грн. - 12.12.2024 року о 15:54год. На ім`я Побережець.Є списання в розмірі - 150,75 грн. - 12.12.2024 року о 15:57год. Оплата послуг таксі Bolt - 86,19 грн.що загалом складає - 57265,08 грн. - з моменту з`ясування цього факту позивач одразу повідомив про це банк та звернувся з відповідною заявою до правоохоронних органів,було внесено відомості до ЄДРДР за № 12024162270000682. Згідно ч.1ст.81 ЦПК України, кожна сторона має довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно Правової позиції ВС-КЦС у Постанові від 23.01.2018р., під час розгляду справи №202/10128/14-ц - суд визначив, що, «Відповідно до ст.1073 ЦК України, в разі несвоєчасного зарахування на Рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком в клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунку, - банк має негайно після виявлення порушення зарахувати (повернути) відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити відсотки, та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до пунктів 6.7,6.8 Положення «Про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», що затверджене Постановою правління Національного банку України №9223 від 30.04.2010р., банк, в разі здійснення недозволеної або некоректно виконаної платіжної операції, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, які ним не виконувалися, або які були виконані некоректно, негайно відшкодовує платнику суму такої операції та, за необхідності, відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, якщо доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Зазначені норми є спеціальними для спірних правовідносин. Аналогічна правова позиція викладена у Постанові ВС України від 1.05.2015р. спр.№6-71цс15. Ураховуючи відсутність обставин, які безспірно доводять, що позивач своїми діями чи бездіяльністю сприяла втраті, незаконному використанню пін-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, не встановлено правильним є висновок суду першої інстанції про несанкціоноване списання грошових коштів з рахунків [PERSON], у зв`язку із чим вони підлягають поверненню. Надавач платіжних послугу разі виконання помилкової платіжної операції з рахунку неналежного платника, якщо власник рахунку/держатель невідкладно повідомив про платіжні операції з використанням платіжного інструменту, які ним не виконувалися, зобов`язаний негайно після виявлення помилки або після отримання повідомлення (залежно від того, що відбулося раніше) переказати за рахунок власних коштів суму платіжної операції на рахунок неналежного платника. Надавач платіжних послуг зобов`язаний також відшкодувати неналежному платнику суму утриманої/сплаченої неналежним платником комісійної винагороди за виконану помилкову платіжну операцію (за наявності такої комісійної винагороди). (Згідно п.44 ч.1 ст.1 ЗУ «Про платіжні послуги», неналежний платник - особа, з рахунку якої списано кошти без законних підстав (помилково або неправомірно).). Власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІ Ну або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Власник рахунку має право на відшкодування в судовому порядку шкоди, заподіяної надавачем платіжних послуг унаслідок помилкової, неналежної платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених законодавством України строків Емітент зобов`язаний розглядати заяви (повідомлення) користувача щодо використання платіжного інструменту або неналежної платіжної операції, ініційованої з його допомогою надати користувачу можливість одержувати інформацію про хід розгляду заяви (повідомлення) і повідомляти в письмовій формі про результати розгляду заяви (повідомлення) у строк, установлений договором, але не більше строку передбаченого законодавством України для розгляду звернень (скарг) громадян. Строки, протягом яких емітент установлює ініціатора та правомірність платіжн " та строки повернення на рахунок користувача суми попередньо списаної неналежної платіжної операції визначені ст.89 ЗУ "Про платіжні послуги". З зазначеного впливає, що користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій при відсутності доказів сприяння ним втраті, використанню пін-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, а надавач платіжних послуг зобов`язаний переказати за рахунок власних коштів суму платіжної операції на рахунок неналежного платника. Отже, за встановлених у судовому засіданні обставин, суд дійшов висновку, що вимоги позову підлягає задоволенню. На підставі ч.3ст.22 ЗУ «Про захист прав споживачів» позивач, що є, у даних правовіждносинах, споживачем банківських послуг, для звернення до суду з цим позовом звільнений від сплати судового збору, тому, відповідно до ст.141 ЦПК України, судовий збір в розмірі 1211грн. підлягає стягненню з відповідача до державного бюджету України.

Outcome: approved