Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-24 00:00:00

\~ \~ \~ \~позивач звернувся з позовом до суду, в якому просить постановити рішення, яким визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини згідно заповіту [PERSON] . \~ \~ \~ \~Позовні вимоги мотивує тим, що [INFO] померла його рідна тітка [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 03 червня 2019 року. До дня смерті тітка проживала в [ADDRESS] , а він зареєстрований та проживає за адресою [ADDRESS] . Перед смертю тітка важко хворіла, по смерті останній займався її похованням. Після смерті тітки відкрилася спадщина на належне їй майно, а саме квартиру по [ADDRESS] . В кінці червня місяця 2024 року в квартирі по [ADDRESS] , де він довший час доглядав за важко хворою тіткою, надаючи їй посильну допомогу, перегортаючи старі фотографії та документи я випадково дізнався про заповіт від 27 жовтня 2016р., за яким тітка - [PERSON] заповіла йому все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що їй належатиме на час смерті і на що по закону матиме право. Відмови від прийняття спадщини позивач не заявляв. Зазначає, що інших спадкоємців по закону чи по заповіту у тітки не було та немає. Спадкодавця була одинокою особою, чоловік помер ще раніше 22 липня 2008 р., дітей у них не було. З метою прийняття спадщини я звернувся до державного нотаріуса Четвертої Львівської нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Дана заява нотаріусом була прийнята та 09 липня 2024 року зареєстрована спадкова справа за №308/2024 по смерті [PERSON] . Однак, державний нотаріус Четвертої Львівської державної нотаріальної контори, оглянувши та дослідивши подані мною документи в усній формі та листом від 16 липня 2024 року повідомила мене про те, що мною пропущено встановлений законодавством шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини. При цьому йому було роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини може бути вирішено лише в судовому порядку. \~ \~ \~ \~Позивачем було подано заяву про зміну предмету позову, зокрема просить суд визнати за [PERSON] право власності на квартиру по [ADDRESS] згідно заповіту тітки [PERSON] . У судове засідання з`явились позивач [PERSON] , представник позивача [PERSON] , представник відповідача Попович Я.Д. Повно та всебічно дослідивши матеріали цивільної справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду спору по суті, суд встановив такі обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини. Судом встановлено, що згідно з витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 21.05.2013 року, [PERSON] є власником квартири за адресою [ADDRESS] . Зі свідоцтва про смерть [PERSON] від 03.06.2019 року серії [NUMBER] вбачається, що вона померла [INFO] , відповідний актовий запис № 867. З заповіту, складеного [PERSON] , посвідченого державним нотаріусом Четвертої Львівської державної нотаріально контори Мельник Г.Я., зареєстрованого в реєстрі за №3-4071, вбачається, що все її майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що буде належати її на день її смерті і на що вона за законом буду мати права, заповідає [PERSON] , [INFO] . З заяви № 959 від 09.07.2024 року про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом вбачається, що [PERSON] звернувся до Четвертої Львівської державної нотаріальної контори Львівської області про прийняття спадщини. З відповіді Четвертої Львівської державної нотаріальної контори Львівської області від 18.07.2024 року вбачається, що підставою відмови у оформленні спадщини є пропуск строку на її прийняття. Згідно зі ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до вимог ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини (ч.1 ст.1222 ЦК України). Статтею 55 Конституції України\~й конкретизоване в законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб порушення, про яке стверджує позивач, було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення. За змістом частини третьої статті\~12, частини першої статті\~81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша\~статті 76 ЦПК України). У частині другій\~статті 78 ЦПК України\~передбачено, що обставини справи, які за\~законом\~мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно з частиною першою\~статті 80 ЦПК України\~достатніми є докази, які в своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Відповідно до\~статті 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Отже, з урахуванням вищевикладеного та того, що у позивача існують певні перешкоди щодо оформлення спадкових прав, суд використовуючи винятковий спосіб захисту визнання права власності на спадкове майно, дійшов висновку, що позов є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.

Outcome: approved