Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-29 00:00:00

І. Зміст позовних вимог. Позивач, [PERSON] , звернувся до суду з позовом про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири [ADDRESS] . 05 липня 2021 року сталося залиття квартири [ADDRESS] через ремонтні роботи в квартирі [ADDRESS] , яка знаходиться поверхом вище над квартирою [ADDRESS] . Власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] . Позивач неодноразово звертався до Голови Правління Обслуговуючого кооперативу «Обчислювач-12» з вимогою скласти Акт про залиття квартири [ADDRESS] . У зв`язку з бездіяльністю Правління Обслуговуючого кооперативу «Обчислювач-12», 18.11.2022 року було складено інформаційну довідку-акт щодо залиття квартири [ADDRESS] . Згідно акту, причина залиття полягала в тому, що в квартирі [ADDRESS] проводились роботи з заміни радіаторів опалення. Майстром, найнятим власниками квартири [ADDRESS] , не було завершено монтаж радіаторів. Під час планової перевірки системи ЦО на герметичність, штатним сантехніком ОК «Обчислювач-12» Дмитром Найдовським без попередньої перевірки чи встановлення заглушок на радіаторах у квартирі [ADDRESS] було відкрито подачу носія системи, внаслідок чого вода пішла з радіаторів у квартирі [ADDRESS] і сталося затоплення квартири [ADDRESS] . За результатами оціночних послуг, наданих ТОВ «Центр незалежної експертної оцінки» 06.01.2023 року, ринкова вартість проведення відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] становить 113 537,92 грн. Позивач просив стягнути з відповідачів солідарно матеріальну шкоду у розмірі 113 577,92 грн. та моральну шкоду у розмірі 20 000 грн. Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 26.09.2023 року було призначено судову будівельно-технічну експертизу у справі № 759/5571/23. Згідно з Висновком експерта від 09.01.2025 року № 25839/23-42, вартість ремонтно-відновлювальних робіт для усунення недоліків залиття квартири [ADDRESS] становить 77 400 грн. Позивач подав заяву про зменшення розміру позовних вимог та просив стягнути солідарно з [PERSON] та Обслуговуючого кооперативу «Обчислювач-12» грошові кошти у сумі 77 400 гривень на відшкодування матеріальної шкоди, та 20 000,00 гривень на відшкодування завданої моральної шкоди. Просить позов задовольнити. ІІ. Процесуальні рішення у справі. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 31.03.2023 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 26 вересня 2023 року ухвалою суду було призначено судову експертизу. На час проведення експертизи провадження по справі було зупинено. 06 лютого 2025 року Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз були повернуті матеріали цивільної справи № 759/5571/23 з висновком експерта за результатами проведення судової експертизи. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 12.02.2025 року поновлено провадження у справі. ІІІ. Позиції учасників судового провадження. Представник позивача та позивач у судовому засіданні позов підтримали та просили задовольнити з підстав викладених у позові. Представник відповідача ОК «Обчислювач-12» Юрченко Ю.Б. заперечував проти задоволення позовних вимог. Зазначив, що Обслуговуючий кооператив «Обчислювач-12» не вчиняв безпосередньо дії чи ремонтні роботи, які б стали прямою та основною причиною залиття квартири [ADDRESS] . Відповідач 1, [PERSON] , у відзиві на позов заперечує свою провину в залитті квартири [ADDRESS] . На її думку, наданий позивачем Висновок про вартість проведення відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] не відповідає вимогам нормативно-правових актів. Відповідач 1 зазначає, що ні її, ні майстра не попередили про планову перевірку центрального опалення. Відповідач 1 стверджує, що намагалася вирішити ситуацію в досудовому порядку, але дійти згоди з позивачем не вдалося. Відповідач 1 також заперечує проти належності "Інформаційної довідки-акту щодо залиття квартири № 116 від 18.11.2022 року, оскільки такий документ не передбачений Правилами утримання житлових будинків та прибудинкових територій. Крім того, акт складено через значний проміжок часу після залиття, і Відповідач 1 не була присутня при його складанні, а її підпис на документі відсутній. Відповідач 1 посилається на те, що Обслуговуючий кооператив «Обчислювач-12» був поінформований про ремонтні роботи, і його штатний сантехнік зобов`язувався поінформувати власників про подачу води в систему, але не зробив цього. Відповідач 1 також не погоджується з наданим позивачем Висновком про вартість проведення відновлювального ремонту, вказуючи на відсутність ідентифікації матеріалів, що були пошкоджені, що, на її думку, завищує вартість збитку. Щодо моральної шкоди, Відповідач 1 заперечує проти її стягнення, оскільки не вбачає своєї провини в залитті квартири. Представник Позивача у відповіді на відзив зазначив, що відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, обов`язок складання акту про залиття квартири покладений на Відповідача-2 як на балансоутримувача будинку, що ним своєчасно зроблено не було. При цьому Позивач самостійно неодноразово звертався до Відповідача-2 щодо необхідності скласти акт, що було здійснено Відповідачем-2 18.11.2022 року. Сам складений документ - інформаційна довідка-акт від 18.11.2022 року - відповідає вимогам Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76, і містить всю необхідну інформацію. Позивач також зазначив, що з часу залиття квартири і до проведення оцінки збитків він не здійснював жодних ремонтних робіт, що підтверджується ідентичними наслідками пошкоджень на фото, зроблених Відповідачем-1, та на фото, зроблених оцінювачем. Позивач наголошує, що Відповідач-1 не спростував належними доказами неправомірність наявного Висновку про вартість відновлювального ремонту, а також не надав інших доказів на підтвердження іншої вартості матеріальних збитків. Щодо вини, представник Позивача посилається на презумпцію вини в деліктних зобов`язаннях, а також на те, що цивільний кодекс зобов`язує власника утримувати майно. Також було зазначено, що відповідальність за утримання санітарно-технічних приладів у належному стані покладено саме на власника квартири, що підтверджується практикою Верховного Суду. Представник Позивача також звернув увагу на надані Відповідачем-2 докази, а саме - скріншоти переписок, зазначивши, що роздруківка електронного листування не може вважатись електронним документом (копією електронного документа) в розумінні Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», оскільки не містить електронного підпису, тому такі докази не є належними. Таким чином, внаслідок неузгодженості дій Відповідача-1 як власника квартири [ADDRESS] , який здійснював ремонт, та найманих працівників Відповідача-2 відбулося затоплення квартири [ADDRESS] . ІV. Фактичні обставини встановлені судом та норми права, які підлягають застосуванню та мотиви суду, щодо оцінки аргументів наведених учасниками справи. Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд прийшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності від 22.11.2007 року. З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна квартира за адресою: [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] . До матеріалів справи долучено інформаційну довідку-акт щодо залиття квартири № 116 від 18 листопада 2022 року, складену комісією у складі голови правління ОК «Обчислювач-12», слюсаря-сантехніка та власників квартири [ADDRESS] . Цей документ підтверджує факт залиття квартири [ADDRESS] , що сталося 5 липня 2021 року, і зазначає, що причиною інциденту стала незавершеність монтажу радіаторів опалення у квартирі [ADDRESS] , де проводились ремонтні роботи, а також дії штатного сантехніка ОК «Обчислювач-12» Дмитра Найдовського , який без попередження відкрив подачу води в систему. В акті також вказано, що акт затоплення своєчасно не складався, і комісія не надає інформації щодо розміру збитків. За результатами оціночних послуг, наданих ТОВ «Центр незалежної експертної оцінки» 06 січня 2023 року, ринкова вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] становила 113 537,92 грн. Ухвалою суду від 26 вересня 2023 року у справі було призначено судову будівельно-технічну експертизу. За висновком судової будівельно-технічної експертизи від 09.01.2025 року № 25839/23-42, вартість ремонтно-відновлювальних робіт для усунення наслідків залиття становить 77 400 грн. Відповідно до частин 1, 2 ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. При вирішенні спору про відшкодування шкоди обов`язковому з`ясуванню підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. За правилами ст. 1192 ЦК України урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. При цьому обов`язок доказування наявності шкоди та її розміру покладається на позивача, а на відповідача - відсутність його вини в заподіянні шкоди. У відповідності до роз`яснень, які містяться у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" від 27.03.92 року за № 6, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. У свою чергу статтею 319 ЦК України встановлено, що власність зобов`язує. Відповідно до ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Положеннями ст. 177 ЖК України встановлено, що громадяни, зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання. Згідно з встановленими обставинами, витік води стався з квартири Відповідача 1 внаслідок незавершених ремонтних робіт із заміни радіаторів опалення. Відповідач 1, як власник квартири несе, відповідальність за належне утримання свого майна та за наслідки проведення ремонтних робіт, у тому числі за дії найнятих нею осіб (майстра). Доводи Відповідача 1 щодо відсутності попередження про подачу води не звільняють її від відповідальності, оскільки першопричиною залиття була саме незавершеність робіт системи опалення, що знаходилась під її контролем, як власника. Відповідач 1 не довела відсутності своєї вини у спричиненні шкоди. Таким чином, майнова шкода у розмірі 77 400 грн. підлягає стягненню з [PERSON] . Суд відмовляє у задоволенні позовних вимог до Обслуговуючого кооперативу «Обчислювач-12». Судом не встановлено та не надано достатніх доказів, що Обслуговуючий кооператив «Обчислювач-12» безпосередньо вчиняв ремонтні роботи або інші дії, які б прямо призвели до витоку води з радіаторів у квартирі [ADDRESS] . Основна причина залиття полягала у незавершенності монтажу радіаторів опалення, які є частиною внутрішньоквартирної системи опалення, відповідальність за стан та належне утримання якої покладається на власника квартири (Відповідача 1). Дії сантехніка Відповідача 2, хоча й були чинником, що спричинив витік води, відбулися в умовах, створених незавершеними ремонтними роботами в квартирі Відповідача 1. Таким чином, основна відповідальність за шкоду лежить на власнику, що допустив незавершені роботи у своїй квартирі. Щодо моральної шкоди слід зазначити наступне. Відповідно до ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, що полягає у душевних стражданнях яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в іншій спосіб, незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Як вбачається з положень ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала. Водночас, п.5 постанови Пленуму Верховного суду від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» встановлено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Враховуючи тривалість вимушених змін у житті позивача, зниження якості проживання, небажання відповідача добровільно відшкодувати завдану шкоду, виходячи з вимог розумності, виваженості та справедливості, суд вважає, що в рахунок відшкодування моральної шкоди достатнім і необхідним буде стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди у розмірі 10 000,00 грн. V. Розподіл судових витрат між сторонами. Відповідно до статті 141 Цивільного процесуального кодексу України, судовий збір та витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на сторони пропорційно до задоволених позовних вимог. Згідно заяви про стягнення витрат на професійну правничу допомогу, загальна сума таких витрат становить 15 000 грн., що підтверджується договором, додатковою угодою, актами наданих послуг та актами про оплату, які містять деталізацію виконаних адвокатом робіт та їх вартості. Суд вважає заявлену суму обґрунтованою та співмірною зі складністю справи, обсягом наданих послуг та витраченим часом. Оскільки позовні вимоги задоволені стосовно Відповідача 1, витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 15 000 грн. та судовий збір у розмірі 1 335,00 грн. підлягають стягненню з [PERSON] . На підставі викладеного та

Outcome: partial