Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-18 00:00:00

[PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (далі позивачі) звернулися до суду із позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якому вказали, що вони є рідними дітьми [PERSON] , яка померла [INFO] та [PERSON] , який помер [INFO] . Після смерті подружжя відкрилася спадщина до якої входить майно [PERSON] : земельна ділянка, кадастровий номер 3222786101:01:015:0028 площею 0,2500 га відповідно до державного акту серія III-КВ №091663; земельна ділянка, кадастровий номер 3222786101:01:017:0015 площею 0,1140 га, земельна ділянка, кадастровий номер 3222786101:01:015:0029 прощею 0,1830 га., що знаходяться за адресою: [ADDRESS] та будинок загальною площею 79 м2, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . А також майно [PERSON] : земельна ділянка, кадастровий номер 3222786101:01:014:0079 площею 0,2000 га, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , відповідно до державного акта серія ЯИ №298937. Відповідно до заповіту [PERSON] посвідченого Новосілківською сільською радою Макарівського району Київської області 11 квітня 2012 року, остання на випадок своєї смерті, все її майно, заповіла громадянам: [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . У заповіті [PERSON] посвідченого Новосілківською сільською радою Макарівського району Київської області 11 квітня 2012 року зазначено: «Все моє майно де б воно не було і з кого б воно не складалося і взагалі все те, що буде мені належати на день смерті і на що я за законом матиму право заповідаю у власність громадянам: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ». У 2023 році після смерті матері [PERSON] та батька [PERSON] спадкоємці звернулися із заявою про прийняття спадщини до Новосілківської сільської ради Фастівського (Макарівського) району Київської області, проте отримали відмову у зв?язку із пропущенням строку прийняття спадщини. Відповідно до реєстру територіальної громади виконавчого комітету Боярської міської ради [PERSON] значився зареєстрованим за адресою: [ADDRESS] , з 12.02.1976 року і до дня смерті та до [INFO] . Позивачі вказують, що причина пропуску ними строку на прийняття спадщини пов`язана із введенням 24.02.2022 року воєнного стану в Україні. Зокрема, указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні у зв?язку з військовою агресією Російської Федерації проти України», на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» було введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року на 30 діб. В подальшому указами Президента України продовжувався строк дії воєнного стану в Україні. Спадкоємці не встигли прийняти спадщину після смерті своєї матері через повномасштабне вторгнення російської федерації на територію України, а після завершення бойових дії на території Київської області, у квітні 2022 року погіршується стан здоров?я [PERSON] , після чого останній помирає. Враховуючи наведене, позивачі вважають, що вони з поважних причин не мали можливості вчасно звернутися до нотаріальної контори із відповідними заявами, та просили суд визначити їм додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом [PERSON] та [PERSON] терміном у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. 26.06.2024 року до Макарівського районного суду Київської області надійшла цивільна справа за позовом [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] до Новосілківського старостинського округу Боярської ТГ Фастівського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини разом з ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 29.05.2024 року про передачу справи за підсудністю та згідно Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.07.2024 року передана на розгляд судді Макарівського районного суду Київської області Косенко А.В. Ухвалою суду від 02.07.2024 року позовну заяву [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] залишено без руху у зв`язку із тим, що вона не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України та надано строк 5 (п`ять) днів з дня вручення вказаної ухвали для виправлення недоліків заяви. Ухвалою суду від 18.11.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд цивільної справи постановлено здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Вказаною ухвалою також встановлено відповідачу 15-тиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання\~відзиву на позовну заяву відповідно до\~ст. 178 ЦПК України. Ухвалою суду від 15.01.2025 року позовну заяву залишено без руху у зв`язку із тим, що вона не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України та надано строк 10 (десять) днів з дня вручення вказаної ухвали для виправлення недоліків заяви. Ухвалою суду від 06.02.2025 року продовжено розгляд справи за позовом [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] до Боярської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Вказаною ухвалою також встановлено відповідачу 15-тиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання\~відзиву на позовну заяву відповідно до\~ст. 178 ЦПК України. Ухвалою суду від 24.03.2025 року витребувано від приватного нотаріуса Фастівського районного нотаріального округу Київської області Марчук Тетяни Сергіївни за адресою: 08160, Київська область, Фастівський район, с. Гатне, вул. Київська, 138, прим. 1, належним чином засвідчену копію спадкової справи №01/25, щодо майна померлого [INFO] [PERSON] , яка надійшла до суду 16.05.2025 року та приєднана до матеріалів справи. Ухвалою суду від 06.06.2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 19.06.2025 року. В судове засідання 19.06.2025 року позивачі не прибули, згідно поданих заяв позивачів [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , останні просили розгляд справи проводити за їх відсутності, позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити. Належним чином повідомлений про день та час слухання справи, представник відповідача в судове засідання не прибув, причини неявки суду не повідомив, що не перешкоджає розглядові справи. Протягом встановленого судом строку відповідач відзиву на позов не подав, а тому суд розглядає справу на підставі наявних у ній матеріалів. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослі дивши письмові матеріали справи, суд встановив наступне. [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , яка до дня смерті проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Разом із нею, до дня її смерті за вказаною адресою був зареєстрований її чоловік [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копіями наступних документів, які містяться в матеріалах справи: свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 20.10.2021 року, листом Виконавчого комітету Боярської міської ради Київської області №02-10/385/01.20.1/25 від 20.01.2025 року. Згідно заповіту, посвідченого 11.04.2012 року Тарасовою Г.М., секретарем виконкому Новосілківської сільської ради Макарівського району Київської області, зареєстрованого в реєстрі за №4, [PERSON] , [INFO] , на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: все своє майно де б воно не було і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що їй буде належати на день смерті і на що вона за законом матиме право заповіла у власність громадянам: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Вказаний заповіт не скасований та не змінений, що підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 22.01.2025 року №79776685. Після смерті [PERSON] , відкрилася спадщина, зокрема, на земельну ділянку, площею 0,2001 га, з кадастровим номером 3222786101:01:014:0079, цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] , [INFO] , з 07.09.1958 року перебувала у шлюбі із [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про одруження серії [NUMBER] від 07.09.1958 року та копією повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб №00048889823 від 22.01.2025 року. [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , який до дня смерті проживав та був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копіями наступних документів, які містяться в матеріалах справи: свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 28.03.2023 року, листом Виконавчого комітету Боярської міської ради Київської області №02-10/851/01.20.1/24 від 13.02.2024 року. Разом з ним, станом на день його смерті, за вказаною вище адресою зареєстрованих осіб не значилося. Згідно заповіту, посвідченого 11.04.2012 року Тарасовою Г.М., секретарем виконкому Новосілківської сільської ради Макарівського району Київської області, зареєстрованого в реєстрі за №3, [PERSON] , [INFO] , на випадок своєї смерті зробив таке розпорядження: все своє майно де б воно не було і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що йому буде належати на день смерті і на що він за законом матиме право заповів у власність громадянам: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Вказаний заповіт не скасований та не змінений, що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 22.01.2025 року №79777432. Після смерті [PERSON] , відкрилася спадщина, зокрема, на: земельну ділянку, площею 0,2499 га, з кадастровим номером 3222786101:01:015:0028, цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка розташована за адресою: [ADDRESS] ; земельну ділянку, площею 0,114 га, з кадастровим номером 3222786101:01:017:0015, цільовим призначенням для ведення особистого підсобного господарства, свідоцтва, городництва, сінокосіння і випасання худоби, яка розташована за адресою: Київська область, Макарівський район, с. Новосілки; земельну ділянку, площею 0,1832 га, з кадастровим номером 3222786101:01:015:0029, цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, яка розташована за адресою: [ADDRESS] ; житлового будинку загальною площею 79 м2, розташованого за адресою: [ADDRESS] . Також після його смерті відкрилася спадщина на земельну ділянку, площею 0,2001 га, з кадастровим номером 3222786101:01:014:0079, цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , та належала на праві приватної власності його дружині [PERSON] . [PERSON] , будучи єдиним спадкоємцем за законом, спадщину після смерті його дружини прийняв, оскільки постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, з урахуванням того, що протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї, але за життя не встиг оформити своїх спадкових прав. Те, що [PERSON] , [INFO] , є донькою померлих [PERSON] та [PERSON] , підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 12.01.1960 року і копією свідоцтва про одруження серії [NUMBER] виданого повторно 30.07.1998 року. Те, що [PERSON] , [INFO] , є донькою померлих [PERSON] та [PERSON] , підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 19.07.1965 року і копією свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 25.02.1995 року. Те, що [PERSON] , [INFO] , є сином померлих [PERSON] та [PERSON] , підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого повторно 12.10.2023 року. При зверненні позивачів [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] до приватного нотаріуса Фастівського районного нотаріального округу Київської області Марчук Т.С. для оформлення своїх спадкових прав після смерті [INFO] [PERSON] їм було у цьому відмовлено у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини, що підтверджується Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії №03/02-31 від 22.01.2025 року. Крім того, в обґрунтування своїх вимог позивачі вказують, що причина пропуску ними строку на прийняття спадщини після [PERSON] пов`язана із введенням 24.02.2022 року воєнного стану в Україні. Зокрема, указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні у зв?язку з військовою агресією Російської Федерації проти України», на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» було введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року на 30 діб. В подальшому указами Президента України продовжувався строк дії воєнного стану в Україні. Разом з тим, позивачі зазначили, що після завершення бойових дії на території Київської області, у квітні 2022 року погіршився стан здоров?я [PERSON] , після чого останній помер. У зв`язку із суперечливими положеннями закону щодо перебігу строку для прийняття спадщини, які протягом відведеного для прийняття спадщини періоду часу декілька разів кардинально змінювалися таким, чином що були непередбачуваними для спадкоємців та в кінцевому етапі мали своїм наслідком пропущеного строку для подачі заяви про прийняття спадщини. У зв`язку із цим позивачі пропустили визначений законом 6-місячний строк для подачі заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті своїх батьків. Інших спадкоємців, які б прийняли спадщину після смерті [INFO] [PERSON] та [INFO] [PERSON] судом не встановлено. Вирішуючи вимоги за даним позовом, суд керується наступним. Згідно із частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 15 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Частинами 1,3 статті 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. За змістом частини 1 статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно зі статтею 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Згідно з частиною першою статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 1 статті 1270 ЦК України). Відповідно до ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 17.12.2021 року у справі №369/6254/19-ц, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Разом з тим, відповідно до ст. 64 Конституції України, ст.ст. 12-1, 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», ст.ст. 7, 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента\~України від\~24.02.2022\~року №64\~«Про введення\~воєнного стану\~в Україні»\~28.02.2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». Так, п. 3 постанови Кабінету\~Міністрів України\~від 28.02.2022\~року за\~№164\~«Деякі питання\~нотаріату в\~умовах воєнного\~стану» (в редакції від 06.03.2022) передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану. Відповідно до змін внесених 28.04.2022 року до постанови Кабінету\~Міністрів України\~від 28.02.2022\~року за\~№164\~«Деякі питання\~нотаріату в\~умовах воєнного\~стану» перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття продовжено зупиненим на час дії воєнного стану. 29.06.2022 року внесено нові зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року за №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», згідно з якими з 29.06.2022 року діють нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Так, п. 3 постанови Кабінету\~Міністрів України\~від 28.02.2022\~року за\~№ 164\~«Деякі питання\~нотаріату в\~умовах воєнного\~стану» (в редакції від 29.06.2022 року) передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Пункт 3 вказаної постанови було виключено на підставі Постанови КМУ №469 від 09.05.2023 року. Статтею 1272\~ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 року у справі «Христов проти України» зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до остаточного рішення суду. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст. 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном. Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд має досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У постановах від 11.07.2018 року у справі № 381/4482/16-ц (провадження № 61-12844св18) та від 11.11.2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20) Верховний Суд зробив висновки про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Водночас, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Вирішуючи спори про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, суди мають враховувати, що прийняття спадщини є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини потрібними є волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Підставою для визначення судом додаткового строку для подання заяви є виключно наявність поважних причин, тобто таких, які безумовно унеможливлювали вчинення особою дій по прийняттю спадщини. Такі причини та обставини мають існувати об`єктивно, тобто незалежно від особистих уявлень спадкоємця чи сприйняття ним певних фактів. Встановлений законом строк є цілком розумним та достатнім для вчинення спадкоємцем юридично значимих дій щодо прийняття спадщини, а тому причини, які об`єктивно унеможливлювали вчинення дій щодо прийняття спадщини, мають існувати протягом усього цього строку, або принаймні його істотної частини з такими наслідками, щоб протягом решти строку спадкоємець об`єктивно не мав змоги реалізувати своє право на прийняття спадщини. В постанові Верховного суду від 09.02.2022 року у справі №709/769/19, вказано, що чинне законодавство не позбавляє спадкоємця права направити заяву про прийняття спадщини за допомогою засобів поштового зв`язку, а також подати її через орган місцевого самоврядування. В цьому контексті важливий саме зміст заяви про прийняття спадщини, а не спосіб її подання. Наразі, незмінною позицією є те, що підставою для визначення додаткового строку для прийняття спадщини мають бути саме об`єктивні та непереборні обставини. Тому кожна з обставин, яку позивач наводить як підставу для визначення додаткового строку для прийняття спадщини, потрібно перевіряти крізь призму об`єктивності та непереборності цієї обставини в конкретній ситуації. Правила ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна першорядно стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Статтею 81 ЦПК України\~визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. В обґрунтування заявлених позовних вимог, позивачі посилаються на те, що причиною поважності пропуску строку на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] стало те, що 24 лютого 2022 року почалось повномасштабне вторгнення російської федерації на територію України, що унеможливило своєчасне подання відповідної заяви про прийняття спадщини, а також те, що у квітні 2022 року значно погіршився стан здоров`я спадкодавця [PERSON] . Суд критично відноситься до позиції позивачів щодо поважності причин пропуску встановленого строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , оскільки відповідні доводи позивачів щодо погіршеного стану здоров`я спадкодавця [PERSON] не обґрунтовуються будь-якими об`єктивними фактичними обставинами та відповідними доказами, які б з достатньою мірою переконливості підтверджували поважність таких причин. Так, суд бере до уваги, що пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року за №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану»\~було виключено на підставі\~Постанови КМУ №469 від 09.05.2023 року, тобто більш ніж через 3 роки після моменту відкриття спадщини (18.10.2021 року), доказів неможливості подання заяв про прийняття спадщини нотаріусу суду не надано. Також суд звертає увагу на те, що в матеріалах справи відсутня постанова нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії щодо відмови [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] у прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] . Згідно з підпунктом 3.3 пункту 3 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 22 лютого 2012 року №296/5 в редакції на 15 травня 2019 року (надалі Порядок), заяви про прийняття спадщини або відмову від її прийняття подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі. Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини (пп. 3.5 п. 3 гл. 10 р. ІІ Порядку). Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 Цивільного кодексу України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. Таким чином, зверненню позивачів до суду з вимогою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] мало передувати вирішення питання про видачу їм нотаріусом або органом чи службовою особою, уповноваженою вчиняти нотаріальні дії, обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії\~прийняття заяви про відкриття спадщини. Правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорювані права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Така правова позиція висловлена Верховним Судом України у постанові від 16.09.2015 року №21-1465а15. Відсутність (недоведеність) порушеного або оспорюваного права позивача є підставою для ухвалення рішення про відмову у задоволенні позову, незалежно від інших встановлених судом обставин (постанова Верховного Суду від 29.06.2021 у справі № 916/2040/20). Отже, оскільки позивачі не надали суду доказів того, що вони в установленому законом порядку отримали від нотаріуса постанову про відмову у вчиненні відповідної нотаріальної дії (відмову у прийнятті заяви про відкриття спадщини чи відмови у відкритті спадщини), заявлена вимога про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] є передчасною, а тому у задоволені позову у вказаній частині слід відмовити. З урахуванням вищевикладеного, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд визнає їх належними, допустимими, достовірними, а вимога про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] такою, що підлягає задоволенню, оскільки достовірно встановлено, що позивачі належать до спадкоємців за заповітом після смерті [INFO] [PERSON] , інших спадкоємців, які би прийняли спадщину судом не встановлено, а також, що позивачі пропустили строк для прийняття спадщини з поважної причини. Оскільки відповідач не вчиняв протиправних дій, що стали підставою позову, судові витрати з відповідача не стягуються та покладаються на позивачів. Згідно ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Outcome: partial