Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-15 00:00:00

У травні 2025 року [PERSON] через систему «Електронний суд» звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовом, в якому просить стягнути з ФОП [PERSON] на свою користь 1953,00 грн. сплачених за неотриманий товар, пеню в розмірі 100% від вартості товару, а саме 1953,00 грн, моральну шкоду в сумі 10000,00 грн. І. Позиція сторін у справі. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 17.12.2024 року позивач звернулась до інтернет-магазину дитячих меблів « [INFO] » через соціальну мережу "Instagram", посилання на сторінку /https://www.instagram.com/dva_bobra__/ з метою придбання дитячого столика та стільчика за ціною 1950,00 грн. Відповідач підтвердив можливість виготовлення меблів за вищевказаною ціною з терміном виготовлення до 14 днів. Отримавши від відповідача реквізити для оплати товару, позивач 18.12.2024 здійснила оплату товару у розмірі 1950,00 грн. шляхом банківського переказу. Після оплати відповідач підтвердив отримання коштів і зобов`язався після виготовлення товару надіслати його поштовим перевізником "Нова Пошта". Проте станом на 04.05.2025 товар не був надісланий.\~ Позивач звернулась до відповідача з вимогою повернення коштів, яка залишилась без задоволення. Позивач на підставі ст. 551 ЦК України здійснила розрахунок пені, виходячи з 1% пені за кожен день прострочення: 1953,00 грн (1950 грн + 3 грн комісії) х 1% *124 дні = 2421,72 грн. Однак, згідно з ч. 3 ст. 551 ЦК України, максимальна сума пені не може перевищувати суму основного зобов`язання, тому позивач просить стягнути пеню в розмірі 1953,00 грн (100%). Позивач посилаючись на\~ ст. 13 Закону України «Про захист прав споживачів» просить стягнути з відповідача моральну шкоду, яка оцінена позивачем у розмірі 10 000,00 грн. Спричинення моральної шкоди обґрунтоване тим, що внаслідок протиправних дій відповідача позивач зазнала значного емоційного потрясіння, пов`язаного з втратою коштів, постійною невизначеністю та порушенням її прав як споживача, ситуація вплинула на сім`ю позивача, оскільки остання постійно перебувала у стані нервового напруження, що призвело до конфліктів у родині. Позивач з чоловіком втратили сімейний спокій і довіру до онлайн-покупок, а емоційне напруження, викликане цією ситуацією, вплинуло на психологічний стан позивача. Позивач вбачає у діях відповідача ознаки шахрайства. На підставі викладеного звернулась до суду із вказаним позовом. ІІ. Процесуальні дії та рішення у справі. Білоцерківський міськрайонний суд Київської області своєю ухвалою від 13.05.2025\~ прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи, призначив справу до розгляду. Ухвалою судді від 15 травня 2025 року задоволено клопотання [PERSON] про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. В судовому засіданні Зубрицька А.В.\~ підтримала позов. Відповідач [PERSON] позовні вимоги визнав частково, заперечив стягнення моральної шкоди у визначеному позивачем розмірі, визнав 1000,00 грн моральної шкоди, пропонував мирне врегулювання спору. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та\~ підлягають до часткового задоволення з наступних підстав. ІІІ. Фактичні обставини справи. Судом встановлено, що [PERSON] через соціальну мережу "Instagram"\~ у [PERSON] здійснила замовлення\~ дитячого столика та стільчика. 18.12.2024\~ [PERSON] здійснила переказ коштів у сумі 1950 грн на розрахункові рахунки ФОП [PERSON] , що стверджується копією платіжної інструкції № 0.0.4077581208.1 (а.с. 11). З долученої до матеріалів справи переписки сторін в соціальній мережі, вбачається, що виконавець порушив умови домовленості щодо строків виготовлення дитячих меблів. Відповідач в судовому засіданні визнав факт отримання від позивача коштів та порушення своїх зобов`язань. ІV. Позиція суду та оцінка аргументів сторін. Положеннями ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до ч. 1ст. 526 ЦК зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно із ч. 1, 2 ст. 598 ЦК зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом. З ч. 1 ст. 610 ЦК вбачається, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно із ч. 1 ст. 615 ЦК у разі порушення зобов`язання однією стороною друга сторона має право частково або в повному обсязі відмовитися від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 651 ЦК зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим. Зі змісту статті 865 ЦК вбачається, що за договором побутового підряду підрядник, який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується виконати за завданням фізичної особи (замовника) певну роботу, призначену для задоволення побутових та інших особистих потреб, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Відповідно до ч. 2 ст. 867 ЦК замовник має право у будь-який час до здачі йому роботи відмовитися від договору побутового підряду, сплативши підрядникові частину встановленої ціни роботи пропорційно роботі, фактично виконаній до повідомлення про відмову від договору, та відшкодувавши йому витрати, здійснені до цього моменту з метою виконання договору, якщо вони не входять до частини ціни роботи, яка підлягає сплаті. Умови договору, що позбавляють замовника цього права, є нікчемними. Згідно ч. 1 ст. 868 ЦК підрядник зобов`язаний до укладення договору побутового підряду надати замовникові необхідну та достовірну інформацію про запропоновані роботи, їх види та особливості, про ціну та форму оплати роботи, а також повідомити замовникові на його прохання інші відомості, що стосуються договору. Підрядник зобов`язаний назвати замовникові конкретну особу, яка буде виконувати роботу, якщо за характером роботи це має значення. Відповідно до ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов`язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим. В судовому засіданні встановлено, що на час розгляду даної справи замовлення позивача не виконане та вона відмовляється від прийняття його виконання і вимагає відшкодування збитків. У разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення абз. 1 ч.5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів». Оскільки сторонами було погоджено строк виконання замовлення протягом двох тижнів, однак замовлення не було виконано\~ протягом 124 днів, позивач просить стягнути з відповідача пеню. Розмір пені за 124 дні прострочення становить 2418 грн (1950,00 грн х 1% *124 дні). Згідно з частиною 3 ст. 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. А тому, стягненню підлягає пеня у розмірі завданих збитків, а саме 1950 грн. Згідно ч.2 ст. 22 Закону України ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» при задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. У пунктах 3, 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 (зі змінами та доповненнями) «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» судам роз`яснено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Визначаючи розмір відшкодування,\~ суд вважає, що діями [PERSON] ,\~ позивачу була спричинена моральна шкода, яка полягає в тому, що мали місце марні очікування і сподівання,\~ позивач перебувала у стані нервового напруження, що призвело до конфліктів у родині та, емоційне напруження, викликане цією ситуацією, вплинуло на психологічний стан [PERSON] , яка вимушена була витрачати час задля захисту своїх прав і інтересів. Виходячи з міркувань розумності, виваженості та справедливості, суд дійшов висновку, що позовна вимога про стягнення з відповідача на користь позивача коштів в рахунок відшкодування моральної шкоди на суму 10 000,00 грн. підлягає зменшенню, оскільки сума збитків завданих позивачу становить 1950 грн., та враховуючи визнання відповідачем моральної шкоди у сумі 1000 грн., суд вважає, що підлягає до стягнення з відповідача на користь позивача в рахунок відшкодування моральної шкоди\~ 2000 грн. Оскільки позивач на підставі ч. 3\~ ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» звільнена від сплати судового збору, судовий збір слід стягнути на користь держави з відповідача у розмірі 1211,20 грн.

Outcome: partial