Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-15 00:00:00

\~ \~ \~ \~ Акціонерне товариство «Акцент-Банк» (далі - АТ «А-Банк») звернулося до суду з вказаним позовом, мотивуючи тим, що [PERSON] , звернувся до АТ «А-Банк» з метою отримання банківських послуг та підписала Анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк». 23.04.2024, будучи клієнтом банку, позичальник уклав з банком кредитний договір ABH0CT155101713870987711, щодо надання кредиту в розмірі 60\~000,00 грн, строком на 60 місяців (тобто до 22.04.2029) зі сплатою процентів у розмірі 85,00 щорічно та комісії в розмірі 0.00 грн (кредитний договір складається з заяви клієнта та графіку погашення кредиту). Банк свої зобов`язання за кредитним договором виконав в повному обсязі, надав позичальнику кредит згідно умов договору. В зв`язку з порушенням зобов`язань за кредитним договором, відповідач станом на 20.04.2025 має заборгованість у розмірі 115 768,48 грн, яка складається з наступного: 60 000,00 грн - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту), 50 922,31 грн - загальний залишок заборгованості за процентами; 4\~846,17 грн - загальний залишок за пенею. Відповідно до п. 11 Заяви про надання послуги «Швидка готівка» та/або Паспорту споживчого кредиту «Швидка готівка» у випадку порушення клієнтом зобов`язань із погашення заборгованості клієнт сплачує банку пеню у розмірі 0,07% (не менше 1 грн) від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочки, при цьому пеня за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, та не може бути більшою за 15 (п`ятнадцять) відсотків суми простроченого платежу. Кредитний договір підписано боржником за допомогою електронного підпису, використання якого погоджено сторонами в Анкеті-Заяві про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку (Заяві на погодження використання електронного підпису). У разі, якщо вказані документи підписано за допомогою електронного підпису, то він є аналогом власноручного підпису. На виконання приписів п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України - проводилось інформування відповідача про наявну заборгованість шляхом повідомлення за допомогою телефонних дзвінків та SMS-повідомлень, письмово вимоги не направлялись, оскільки договором їх направлення не передбачено. Просить стягнути з [PERSON] вказану суму заборгованості за кредитним договором та понесені ними судові витрати. Ухвалою Вільногірського міського суду Дніпропетровської області від 14.05.2025 у справі відкрито спрощене позовне провадження, сторонам роз`яснені їх процесуальні права та обов`язки. Представник позивача Шкапенко О.В., в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без участі представника позивача, в якій зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує проти заочного розгляду справи та винесення судом заочного рішення (а.с.30). Відповідачка [PERSON] ,\~в судове\~засідання не\~з`явилася,\~про дату,\~час і\~місце розгляду справи повідомлена\~належним чином\~у відповідності\~до вимог\~ст.128\~ЦПК\~України (а.с.41), про причини неявки суд не повідомила, заяви про розгляд справи за її відсутності та відзив на позовну заяву у встановлений судом строк не надала, тому суд, відповідно до ч.8 ст.178, ст.ст.280-281 ЦПК України, вирішує справу у заочному порядку за наявними матеріалами. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові докази по справі, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Так, в судом встановлено, що підтверджується письмовими матеріалами справи, що 12.01.2024 відповідачка [PERSON] , підписала Анкету-заяву про\~приєднання до\~Умов та\~Правил надання\~банківських послуг\~в АТ «А-Банку»,\~з якої\~слідує,\~що вона погодилася з тим, що вказана\~ заява разом\~з Умовами\~та Правилами\~надання банківських\~послуг і тарифами, правилами користування,\~основними умовами обслуговування і кредитування, що розміщені за посиланням https://a-bank.com.ua, складають між нею і банком договір про надання банківських послуг, ознайомилася з договором про надання банківських послуг, підтвердила що його умови їй зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення. Крім того [PERSON] , підтвердила генерацію ключової пари удосконаленого електронного підпису з особистим ключем, що буде використовуватись нею для вчинення правочинів та платіжних операцій (а.с.7). 12.01.2024, [PERSON] підписала заяву про відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком, в якому просила відкрити їй поточний рахунок та встановити кредитний ліміт (а.с.8-9), довідку про систему гарантування вкладів фізичних осіб (а.с.10 зворот) та заяву про погодження використання удосконаленого електронного підпису від 12.01.2024 (а.с.11). 23.04.2024 будучи клієнтом АТ «А-Банк», [PERSON] електронним підписом підписала заяву про надання послуги «Швидка готівка» № ABH0CT155101713870987711 та просила надати кредит у розмірі 60\~000,00 грн, строк кредиту 60 місяців з 23.04.2024 по 22.04.2029 включно, процентна ставка (фіксована) 85% на рік, розмір щомісячного платежу 4\~381,26 грн, вказала номер платіжної картки, що є доступом до поточного рахунку, на який зараховується сума кредиту 5169155124591874, загальна сума до повернення з урахуванням суми кредиту, відсотків та комісій становить 262\~833,79 грн (а.с.12 зворот-13). Крім того, відповідачкою електронним підписом підписаний Паспорт споживчого кредиту «Швидка готівка», в якому визначені основні умови кредитування з урахуванням побажань споживача, інформація щодо реальної річної процентної ставки та орієнтовної загальної вартості кредиту, порядок повернення кредиту (а.с.11 зворот-12) та таблиця обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної процентної ставки за договором про споживчий кредит (а.с.14-15). Факт перерахування кредитних коштів в розмірі 60\~000,00 грн, за договором № ABH0CT155101713070987711 підтверджується копією меморіального ордеру № TR.36431702.231880.65455 від 23.04.2024 (а.с.16 зворот). В порушення умов вказаного кредитного договору, відповідачка допустила прострочення повернення кредиту і сплати процентів, внаслідок чого утворилася заборгованість, розмір якої підтверджується розрахунком заборгованості за договором ABH0CT155101713870987711 станом на 20.04.2025 та становить 115 768,48\~грн, яка складається з наступного: 60\~000,00\~грн -\~загальний залишок\~заборгованості за\~наданим кредитом\~(тілом\~кредиту),\~50 922,31\~грн -\~загальний залишок\~заборгованості за\~процентами, 4\~846,17 грн - загальний залишок заборгованості за пенею (а.с.16) та випискою про рух коштів (а.с.17). Згідно платіжного доручення № 6005315484467 від 20.04.2025, позивачем сплачено судовий збір в розмірі\~2 422,40 грн (а.с.1). Відповідно до\~ст.526 ЦК України,\~зобов`язання\~має виконуватися\~належним чином відповідно до\~умов договору\~та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Відповідно до ч.1 ст.626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до ст.ст.610, 611 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору;\~ 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. Згідно з ч.ч.1, 2 ст. 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення. Відповідно до\~ч.ч.1, 2 ст.615 ЦК України, у разі порушення зобов`язання однією стороною, друга сторона має право частково або в повному обсязі відмовитися від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом. Одностороння відмова від зобов`язання\~не звільняє винну сторону від відповідальності\~ за порушення зобов`язання. Відповідно до ст.625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання грошового зобов`язання. Згідно ч.1 ст.1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму згідно ст.625 цього Кодексу. Згідно ст.1054 ЦК України, за кредитним договором банк (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до вимог ч.ч.1, 2 ст.207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Верховний Суд\~України у\~справі № 6-16цс15 від 11 березня 2015 року висловив правову позицію з приводу того, що за частинами першою, другою статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний стороною (сторонами). Зазначена правова позиція міститься і в постанові Верховного суду України від 22 березня 2017 року (справа № 6-2320цс16). Згідно ч.1\~ст.634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. З матеріалів справи вбачається, що кредитний договір між сторонами був укладений в електронній формі, а тому на нього поширюються вимоги\~Закону України «Про електронну комерцію», який визначає організаційно-правові засади діяльності у сфері електронної комерції в Україні, встановлює порядок вчинення електронних правочинів із застосуванням інформаційно-телекомунікаційних систем та визначає права і обов`язки учасників відносин у сфері електронної комерції. Згідно п.п.5,7 ч.1\~ст.3 Закону України «Про електронну комерцію», електронний правочин - дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, здійснена з використанням інформаційно-телекомунікаційних систем. Електронний договір - домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору, і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття. Електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому\~ст.12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому\~ст.12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею. Відповідно до ч.ч.1,3 ст.12 ЦПК України, судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1\~ст.13 ЦПК України\~передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з ч.1\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким чином, судом встановлено, що 12.01.2024 відповідачка [PERSON] , з метою отримання банківських послуг, звернулася до позивача та підписала Анкету-заяву, яка разом з Умовами\~та Правилами\~надання банківських\~послуг і тарифами, правилами користування, основними умовами обслуговування і кредитування, склали договір надання банківських послуг, та 23.04.2024 підписала Заяву про надання послуги «Швидка готівка» № ABH0CT155101713870987711, отримала кредит у сумі 60\~000,00 грн та зобов`язувалася його погашати, відповідно до умов договору, однак свої зобов`язання виконувала неналежним чином, не вносила платежі у строки і розмірах, встановлених договором, чим істотно порушила його умови, внаслідок чого у неї утворилася заборгованість, розмір якої, станом на 20.04.2025 становить: 60\~000,00\~грн -\~загальний залишок\~заборгованості за\~наданим кредитом (тілом кредиту),\~50 922,31\~грн -\~загальний залишок\~заборгованості за\~процентами, вказані обставини відповідачкою не спростовані, тому позов підлягає задоволенню в цій частині, а вказана заборгованість - стягненню з відповідачки на користь позивача АТ «Акцент Банк». Щодо стягнення з відповідачки заборгованості за пенею в розмірі 4 846,17 грн суд виходить з наступного. Статтею 549 ЦК України\~передбачено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасного виконання грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. 24.02.2022 Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої\~статті 106 Конституції України,\~Закону України «Про правовий режим воєнного стану»\~введено в Україні воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022, який продовжувався Указами Президента України № 133/2022 від 14.03.2022, № 259/2022 від 18.04.2022, № 341/2022 від 171.05.2022, № 573/2022 від 12.08.2022, № 757/2022 від 07.11.2022, №58/2023 від 06.02.2023, № 254/2023 від 01.05.2023, №734/2023 від 06.11.2023, №49/2024 від 05.02.2024 № 271/2024 від 06.05.2024, та який діє на даний час. Відповідно до\~Закону України від 15.03.2022 № 2120-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану»,\~розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України\~(Відомості Верховної Ради України, 2003 р., № 40-44, ст.356) доповнено пунктом 18, який передбачає, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної\~статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24.02.2022 за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Позивачем не враховано вищевказаних\~ перехідних положень\~ЦК\~України та протиправно нараховані штрафні санкції у вигляді пені в розмірі 4 846,17 грн, які він просить стягнути з відповідачки, а тому в задоволенні позову в цій частині слід відмовити. Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України понесені позивачем і документально підтверджені судові витрати у вигляді сплаченого судового збору у розмірі 2\~422,40 грн підлягають стягненню з відповідачки на користь позивача. На підставі ст.ст.525, 526, 610-612, 615, 625, 651, 1049, 1050, 1054 ЦК України та ст.2 Закону України «Про банки і банківську діяльність»,

Outcome: partial