Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-19 00:00:00

АТ КБ «ПРИВАТБАНК» звернулися до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. Позовна заява мотивована тим, що 03 жовтня 2022 відповідач підписав власноручно заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг та отримав платіжний інструмент кредитну картку № [NUMBER] , строк дії 03/24, тип Універсальна, що підтверджується випискою по рахунку та довідкою про видані картки. 11 квітня 2023 року відповідач ознайомився з умовам кредитування та підписав паспорт кредиту. 11 квітня 2023 року відповідач підписав власноручно заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг, ознайомилася з умовами кредитування і погодила наступні умови: тип та розмір кредитного ліміту - відновлювальна кредитна лінія до 300 000 грн. (п.1.2. Договору); тип кредитної картки - «Visa Platinum»; строк кредитування - 12 місяців з пролонгацією (п.1.2. Договору); процентна ставка, відсотків річних 36,0% (п.1.3. Договору); кількість та розмір платежів, періодичність: сплата мінімального обов`язкового платежу на поточний рахунок, для якого відкрито кредитну картку, до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено витрати за рахунок кредитного ліміту (п.1.4. Договору); розмір мінімального обов`язкового платежу: - 7% від заборгованості, але не менше ніж 100 грн, щомісячно, або 10% від заборгованості, але не менше 100 грн, щомісячно - у разі прострочки, починаючи з другого місяця прострочення (п.1.4. Договору); проценти від суми неповернутого в строк кредиту, які у відповідності до ч.2 ст.625 Цивільного кодексу України встановлюються за домовленістю сторін у процентах від простроченої суми заборгованості в розмірі 60,00% (п.1.5. та п. 2.1.1.2.12. Договору). На підставі укладеного договору відповідач отримав платіжний інструмент - кредитну картку: № [NUMBER] , строк дії 02/30, тип Visa Platinum, згодом, додатково отримав кредитну картку № [NUMBER] , строк дії 04/26, тип MasterCard Platinum, що підтверджується випискою по рахунку. Відповідач користувався кредитним лімітом, повертав використану суму кредитного ліміту та сплачував відсотки за користування кредитним лімітом, але припинив своєчасно сплачувати грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами, внаслідок чого станом на 16 лютого 2025 року утворилася заборгованість у розмірі 33\~455,71 грн., яка складається з наступного: 27\~535,34 грн. - заборгованість з тілом кредиту; 5\~920,37 грн. - заборгованість за простроченими відсотками, яку банк просив стягнути з відповідача та судові витрати в розмірі 2\~422,40 грн. \~ \~ \~ \~Ухвалою судді від 21 березня 2025 року відкрито провадження у цивільній справі за січня позовом АТ КБ\~«ПРИВАТБАНК» до [PERSON] про стягнення заборгованості та призначено її до судового розгляду (а.с. 77). \~ \~ \~ \~Представник позивача АТ КБ «ПРИВАТБАНК» разом із позовом надав суду клопотання про проведення судового засідання без технічної фіксації, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечував (а.с. 15). \~ \~ \~ \~Відповідач в судове засідання не з`явився, про день та час повідомлений належним чином, причин не явки суду не повідомив. \~ \~ \~ \~Зважаючи на ці обставини, суд керується ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), яка згідно з частиною першою статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, та яка визначає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Строки, встановлені Цивільним процесуальним кодексом України, є обов`язковими для судів та учасників судових процесів, оскільки визначають тривалість кожної стадії процесу або час, протягом якого має бути вчинено процесуальну дію (наприклад, строк оскарження судового рішення, строк подачі зауважень щодо журналу судового засідання). Зазначене є завданням цивільного судочинства та кримінального провадження (стаття 1 ЦПК, стаття 2 КПК). Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту. \~ \~ \~ \~Європейський суд з прав людини, вирішуючи питання про дотримання права на справедливий суд, передбаченого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, у контексті оцінки дій сторони в справі, спрямованих на захист свого права, або її бездіяльності, дійшов з урахуванням принципів, що випливають з прецедентної практики Суду, висновків про те, що: одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності; «право на суд» не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави; сторона в розумні інтервали часу має вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження; право на вчинення процесуальних дій стороною або щодо певної сторони не є необмеженим, позаяк обмежується, зокрема, необхідністю дотримання прав іншої сторони в процесі та власне необхідністю забезпечити дотримання права на справедливий суд у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції (рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (п.п. 52, 53, 57 та ін.); рішення від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (п.п. 40, 41, 42 та ін.). У рішенні Європейського Суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження. \~ \~ \~ \~Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»). \~ \~ \~ \~Таким чином,\~суд вважає\~за можливе\~на підставі\~ст.\~280,\~281,\~282\~ЦПК України\~ухвалити у\~справі заочне\~рішення суду\~в судовому\~засіданні за\~відсутності сторін\~та без\~фіксування процесу\~технічними засобами\~відповідно до\~положень ч.\~2\~ст.\~247\~ЦПК. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що 03 жовтня 2022 відповідач підписав власноручно заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг. (а.с.34-45) \~ \~ \~ \~11 квітня 2023 року відповідач ознайомився з умовам кредитування та підписав паспорт кредиту.(а.с.59-63) \~ \~ \~ \~11 квітня 2023 року відповідач підписав власноручно заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг, ознайомилася з умовами кредитування і погодила наступні умови: тип та розмір кредитного ліміту - відновлювальна кредитна лінія до 300 000 грн. (п.1.2. Договору); тип кредитної картки - «Visa Platinum»; строк кредитування - 12 місяців з пролонгацією (п.1.2. Договору); процентна ставка, відсотків річних 36,0% (п.1.3. Договору); кількість та розмір платежів, періодичність: сплата мінімального обов`язкового платежу на поточний рахунок, для якого відкрито кредитну картку, до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено витрати за рахунок кредитного ліміту (п.1.4. Договору); розмір мінімального обов`язкового платежу: - 7% від заборгованості, але не менше ніж 100 грн, щомісячно, або 10% від заборгованості, але не менше 100 грн, щомісячно - у разі прострочки, починаючи з другого місяця прострочення (п.1.4. Договору); проценти від суми неповернутого в строк кредиту, які у відповідності до ч.2 ст.625 Цивільного кодексу України встановлюються за домовленістю сторін у процентах від простроченої суми заборгованості в розмірі 60,00% (п.1.5. та п. 2.1.1.2.12. Договору). (а.с.46-58) \~ \~ \~ \~З виписки по картковому рахунку [PERSON] вбачається, що позичальник отримав кредитні кошти та частково сплачував кредит у певні періоди (а.с. 23-31). \~ \~ \~ \~На підтвердження своїх позовних вимог позивач надав розрахунок заборгованості за договором № б/н від 03 жовтня 2022 року, згідно якого станом на 16 лютого 2025 утворилася заборгованість у розмірі 33\~455,71 грн., яка складається з наступного: 27\~535,34 грн. - заборгованість з тілом кредиту; 5\~920,37 грн. - заборгованість за простроченими відсотками (а.с. 18-22). Відповідно до ч. 1,2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом ст. 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Так, згідно із ч. 3 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Статтею 638 ЦК України визначено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною Таким чином, суд дійшов до висновку, що відповідач [PERSON] був обізнаний та погодився із умовами надання банківських послуг, зокрема, це підтверджується тим, що боржник користувався наданими банком коштами. Відповідно до ч. 2 ст. 648 ЦК України якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції, якщо інше не вказане в пропозиції укласти договір або не встановлено законом. Встановлено, що відповідач зобов`язання щодо повернення суми кредиту не виконав, у зв`язку з чим утворилась заборгованість, яка станом на 16 лютого 2025 року складає суму у розмірі 33\~455,71 грн., яка складається з наступного: 27\~535,34 грн. - заборгованість з тілом кредиту; 5 920,37 грн. - заборгованість за простроченими відсотками. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Частиною 1 ст. 527 ЦК України передбачено, що боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання. У відповідності до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно ст. 1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлюється договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюється договором. Стаття 1049 ЦК України передбачає, що позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій же сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій же кількості, такого ж роду та такої ж якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, встановлені договором. Відповідно ст. 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму або не повернув речі, визначені родовими ознаками, він зобов`язаний сплатити неустойку, яка нараховується від дня, коли речі мали бути повернуті, до дня їх фактичного повернення позикодавцеві, незалежно від сплати процентів. На підставі ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Оскільки [PERSON] має заборгованість за кредитним договором у сумі 33\~455,71 грн., з яких: 27\~535,34 грн. - заборгованість з тілом кредиту; 5\~920,37 грн. - заборгованість за простроченими відсотками, яка ним добровільно не сплачується, а одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається, суд дійшов висновку про її стягнення з відповідача на користь банку. Згідно п.1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Відповідно до платіжної інструкції від 16 грудня 2024 року позивачем сплачено судовий збір за подання позовної заяви у сумі 2 422,40 грн., які, з урахуванням задоволення позову, підлягають стягненню з [PERSON] на користь АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (а.с.74). На підставі викладеного,

Outcome: approved