Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-18 00:00:00

У квітні 2025 року позивач [PERSON] звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з вищевказаним позовом, в якому просить визнати причини пропуску терміну подання заяви про прийняття спадщини поважними та визнати йому додатковий строк у три місяці для прийняття спадщини після померлої [PERSON] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] померла мати заявника [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина на земельну ділянку. Позивач не знав про наявність заповіту на його користь, поки не знайшов його серед документів та фотографій у травні 2019 року. Крім позивача у матері є ще дві доньки. Позивач бажає прийняти спадщину після померлої за заповітом, однак звернувшись до нотаріуса дізнався про пропуск ним терміну подачі заяви про прийняття спадщини. Вказує, що не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини у зв`язку з карантином, військовою агресією рф та введенням воєнного стану в Україні, а також скрутним матеріальним становищем, адже мав труднощі з роботою та проблеми зі здоров`ям рідних. Також перешкодою для звернення до суду стала відсутність документів на спадкове майно. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану справу передано на розгляд судді Цуранову А.Ю. 29.05.2025 ухвалою судді позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання 28.05.2025. 28.05.2025 ухвалою суду витребувано від приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Дерун Каріни Анатоліївни інформаційну довідку зі Спадкового реєстру та належним чином завірену копію матеріалів спадкової справи після померлої [PERSON] , закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті 19.06.2025. 09.06.2025 на адресу суду надійшли витребувані докази. 18.06.2025 [PERSON] подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позов підтримує. В матеріалах справи міститься клопотання голови Фурсівської сільської ради С. Шаравари про розгляд справи без участі представника відповідача-1 за наявними матеріалами на розсуд суду. Вказує, що не має інформації більше, ніж наявної в матеріалах справи. Відповідач-2 [PERSON] подала заяву про визнання позову брата, просить здійснювати розгляд справи за її відсутності, задовольнити позов й визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після померлої матері. Відповідач-3 [PERSON] звернулась до суду з заявою, в якій просить розглянути справи без її участі, підтримує позовну заяву свого брата в повному обсязі та просить задовольнити, визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після померлої матері. В силу вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне. [PERSON] , [INFO] , є сином [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 26.10.1961, актовий запис № 54. [INFO] померла [PERSON] , 1925 року народження, що вбачається з копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 10.05.2017, актовий запис № 12. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне їй майно, яке вона заповіла [PERSON] , що підтверджується заповітом від 16.02.2012, посвідченим секретарем виконавчого комітету Трушківської сільської ради Білоцерківського району Київської області, реєстровий № 3. Згідно з довідкою Фурсівської сільської ради № 02-27-505 від 27.05.2019, [PERSON] проживала і була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , на день смерті спадкодавця ніхто не був зареєстрований та не проживав разом з нею. 05.06.2019 позивач звернувся до приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу в Київській області Дерун К.А. з приводу оформлення спадкових прав на майно після смерті матері. Роз`ясненням приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу в Київській області Дерун К.А. № 391/02-31 від 05.06.2019 фактично відмовлено [PERSON] в оформленні спадкових прав на майно, яке залишилось після смерті [PERSON] . Роз`яснення нотаріуса мотивоване посиланням на пропуск позивачем встановленого строку для прийняття спадщини та тим, що позивач не був зареєстрований разом з померлою. Згідно з Витягом зі Спадкового реєстру № 81393322 від 03.06.2025, спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась. Про відсутність спадкової справи також вбачається з відповіді приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Дерун Каріни Анатоліївни на виконання ухвали суду. Вказані обставини підтверджуються наявними в матеріалах справи письмовими доказами. При вирішенні справи суд виходить з наступного. Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 55 Конституції України кожному гарантовано право на судовий захист оспорюваних або не визнаних прав. Згідно статті 1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини, у відповідності до статті 1218 ЦК України, входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до частини 1 статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно з частинами 1, 3, 5 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Відповідно до вимог частини 1 статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України). Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. В обґрунтування поважності пропуску строку для подання заяви позивач також посилається на карантин і збройну агресію російської федерації проти України. Так, постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» (зі змінами) на всій території України встановлено карантин з 12 березня, який тривав до 30.06.2023. Загальновизнаним фактом є наявність всесвітньої пандемії COVID-19, через яку досить тривалий період всі державні та приватні установи України фактично припинили проводити, як прийом так і видачу документів від громадян. Крім того, Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022\~ № 2102-ІХ, з 24.02.2022 введено в Україні воєнний стан, який триває. При вирішенні даної справи суд приймає до уваги вказані доводи позивача, оскільки наведені вище обставини є загальновідомими та не потребують доведенню. Суд при вирішенні справи також звертає увагу, що відповідачі-2, -3 позов визнають та підтверджують факт родинних відносин з позивачем та померлою матір`ю, сільська рада також не заперечує проти позову, спадщина після померлої на даний час ніким не прийнята, заяву про відмову від спадщини позивач не подавав, при цьому в матеріалах справи відсутні відомості про обізнаність позивача станом на час відкриття спадщини про наявність заповіту на його ім`я. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховним Судом України від 06.09.2017 у справі № 6-496цс17. Про свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано також у постановах Верховного Суду від 25.03.2020 у справі № 642/2539/18-ц, від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17, від 28.10.2019 у справі № 761/42165/17, від 06.06.2018 у справі № 315/765/14-ц, що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах. Крім того, суд враховує, що наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть непропорційними, оскільки [PERSON] втратить право на спадкування за заповітом і вказані обставини будуть для позивача занадто надмірним тягарем, що може призвести до порушення балансу між інтересами держави та фізичної особи. З огляду на вказані висновки, суд дійшов висновку про наявність об`єктивних, поважних, непереборних та істотних обставин, які позбавили [PERSON] можливості вчасно звернутись із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса. За правилами ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників (ч. 1 ст. 82 ЦПК України). Будь-яких відомостей та доказів на спростування встановлених судом обставин матеріали справи не містять. Враховуючи вищевикладене та оцінюючи наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності з урахуванням позицій сторін у даній справі, суд дійшов висновку, що позивачем доведено поважність причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, отже наявні підстави для задоволення позовної заяви.

Outcome: approved