Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-24 00:00:00

У грудні 2024 року Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» (далі - ПрАТ «АТ «Київводоканал») звернулося до Голосіївського районного суду міста Києва із позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги. Позов обґрунтовано тим, що ПрАТ «АК «Київводоканал» є виконавцем житлово-комунальних послуг на підставі статті 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», а саме: надає послуги з централізованого постачання холодної води та послуги з водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем). [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] є споживачами житлово-комунальних послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення за адресою: [ADDRESS] . Позивач зазначає, що відповідачі свої зобов`язання щодо повної та своєчасної оплати спожитих за період з 01 лютого 2017 року по 31 жовтня 2024 року житлово-комунальних послуг належним чином не виконали, у зв`язку з чим за ними рахується заборгованість у розмірі 74 468,70 грн, яка складається із: заборгованості з оплати послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення у розмірі 72 954,57 грн; 6,52 грн заборгованості зі сплати внеску за обслуговування вузлів комерційного обліку; 1 507,61 грн заборгованості з внесення плати за абонентське обслуговування. Крім того, у зв`язку з простроченням оплати спожитих комунальних послуг, відповідачі також зобов`язані сплатити на користь їх виконавця 3 % річних у розмірі 6 236,62 грн, інфляційні втрати у розмірі 28 928,11 грн та 74,19 грн пені від простроченої суми боргу. А тому, позивач просив стягнути солідарно з відповідачів на свою користь зазначену вище заборгованість та вирішити питання про розподіл судових витрат. В порядку автоматизованого розподілу справ між суддями позовну заяву передано на розгляд судді Кирильчук І. А. Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 30 грудня 2024 року прийнято заяву до розгляду та відкрито провадження у вказаній справі з призначенням розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, учасникам процесу роз`яснено право подати заяви по суті справи та заяви з процесуальних питань відповідно до положень чинного ЦПК України. Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 30 грудня 2024 року задоволено клопотання ПрАТ «АК «Київводоканал» про витребування доказів, витребувано у комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» довідку, витяг або інший документ, що підтверджує право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] . 22 січня 2025 року від комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» надійшов лист «Щодо інформації про майно» №062/14-732 від 21 січня 2025 року. 11 лютого 2025 року від відповідача [PERSON] надійшла заява про долучення квитанцій про оплату житлово-комунальних послуг, копії паспорту, ідентифікаційного коду та витягу з ЦК України. 17 березня 2025 року від відповідача [PERSON] надійшла заява, в якій остання просила застосувати позовну давність, зазначивши, що позивач звернувся з позовом лише 02 грудня 2024 року, тому з урахуванням строків позовної давності стягнення може бути звернене не раніше ніж за період до 03 грудня 2021 року. 07 квітня 2025 року ПрАТ «Київводоканал» направило заперечення на заяву про застосування строку позовної давності, в яких зазначає, що строк щодо заборгованості, що утворилась за надані житлово-комунальні послуги, починаючи з лютого 2017 року, не може вважатись пропущеним оскільки такий перебіг був продовжений положеннями Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», яким встановлено і продовжено карантин. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] повідомялися судом про розгляд справи у встановленому законом порядку, шляхом направлення поштової кореспонденції на адресу зареєстрованого місця проживання, однак поштові відправлення двічі повернулись з відмітками «Повернення. За закінченням терміну зберігання». Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Згідно постанов Верховного Суду від 20 січня 2023 року у справі № 465/6147/18, від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19, від 30 листопада 2022 року у справі № 725/486/22, суд, який комунікує з учасником за допомогою повідомлених ним засобів, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Клопотань про розгляд справи з повідомленням сторін та відзивів на позовну заяву до суду не надходило. Відповідно до положень частини восьмої статті 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Враховуючи викладене, суд вважає за можливе розглянути справу по суті в порядку спрощеного позовного провадження на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи. Враховуючи те, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи,

Outcome: approved