Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-29 00:00:00

21.06.2024 року ПАТ «Черкасиобленерго» (назву якого змінено 08.05.2025 року на АТ «Черкасиобленерго») в особі директора Відокремленого структурного підрозділу «Звенигородські енергетичні мережі» звернулось до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача [PERSON] заборгованість в сумі 81806,04 грн. та судові витрати. Позов мотивує тим, що 20.02.2024 року представниками позивача складено акт про порушення № 008370 за адресою: [ADDRESS] відповідачем [PERSON] п.п.6 п.8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі ПРРЕЕ), затверджених постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018, а саме: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі оператора системи розподілу з порушенням схеми обліку. Спожита відповідачем електрична енергія не обліковувалась та не оплачувалась. Під час контрольного огляду 20.02.2024 року працівниками оператора системи було виявлено порушення та складено акт про порушення №008370 від 20.02.2024 року. Розрахунок збитків проведений згідно з п. 8.4.13 ПРРЕЕ. Засідання комісії по розгляду актів про порушення оформлене протоколом №46 від 21.03.2024 року. Розгляд акту про порушення на комісії проводився в присутності відповідача. Згідно з актом про порушення самовільне підключення було виконано мідним дротом перерізом 4 мм.кв, допустимий струм, що може протікати через таку поперечну площу становить 41А. На засіданні комісії [PERSON] пояснив, що самовільне підключення було виконано двома типами проводів: ізольованим мідним, перерізом 4 мм.кв та ізольованим алюмінієвим, перерізом 4 мм.кв. та надав два вилучені ним зразки самовільного підключення. Крім того, споживач на офіційну електронну адресу ВСП «Звенигородські енергетичні мережі «ПАТ Черкасиобленерго» надіслав відеозйомку, де показав місце вилучення зразків наданих ним речових доказів. Таким чином, комісія дійшла висновку, що розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії слід проводити, виходячи з найменшого допустимого струму, що може протікати через електродроти, які використані у схемі самовільного підключення, тобто через поперечну площу алюмінієвого дроту 4 мм.кв, що може пропустити струм 32А. Загальний обсяг не облікованої електричної енергії становить 9327 кВт/год на суму 81806,04грн. Відповідач [PERSON] отримав розрахунковий документ 21.03.2024 року, проте станом на 19.06.2024 року не сплатив. Ухвалою Звенигородського районного суду Черкаської області від 18.07.2024 року було відкрито провадження справі та вирішено проводити розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. 06.09.2024 року відповідач за первісним позовом [PERSON] звернувся до суду із зустрічною позовною заявою до\~\~Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» в особі директора відокремленого структурного підрозділу «Звенигородські енергетичні мережі» про визнання недійсним рішення комісії з розгляду актів про порушення ПАТ Черкасиобленерго, ВСП «Звенигородські електричні мережі» в частині розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, яка необлікована внаслідок порушення правил ПРРЕЕ та визнання протиправною бездіяльності щодо контрольного огляду лічильника та стягнення збитків. Свої вимоги мотивує тим, що\~факт безоблікового підключення він визнає, проте при визначенні розміру збитків не було враховано, що 28.01.2024 року контролером було знято показники лічильника і на момент зняття показників позаоблікового підключення виявлено не було. Відтак вважає, що розрахунок збитків слід проводити за період з 28.01.2024 року (день зняття показників) по 20.02.2024 року (день виявлення порушення безоблікового споживання). Вважає, що решту суми, яка була нарахована позивачем за первісним позовом у сумі 75022,38 грн., слід стягнути з відповідача за зустрічним позовом в якості матеріального збитку, завданого внаслідок несвоєчасного проведення планового контрольного огляду вузлів обліку. Ухвалою Звенигородського районного суду Черкаської області від 12.09.2024 року зустрічний позов [PERSON] прийнято до спільного розгляду з первісним позовом\~\~ПАТ «Черкасиобленерго» в особі директора відокремленого структурного підрозділу «Звенигородські енергетичні мережі». Цією ж ухвалою суд перейшов до розгляду справи в порядку загального позовного провадження та призначив підготовче засідання. Ухвалою суду від 10.10.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. В судовому засіданні представник позивача за первісним позовом Марченко О.В. підтримала первісний позов та просила його задовольнити. Зустрічний позов не визнала. По первісному позову представник пояснила, що розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії було проведено, виходячи з найменшого допустимого струму, що може протікати через електродроти, які використані у схемі самовільного підключення, тобто через поперечну площу алюмінієвого дроту 4 мм.кв. Період нарахування за 6 місяців також в повній мірі відповідає вимогам ПРРЕЕ. По зустрічному позову пояснила, що контрольний огляд відповідно до Кодексу комерційного обліку електричної енергії це комплекс робіт щодо обстеження цілісності встановлених пломб, відбитків, перевірка магнітного поля, виявлення самовільних підключень та зняття показників лічильника. Такий огляд у випадку проведення оформляється письмовим актом. Контрольний огляд в домоволодінні [PERSON] не проводився 3 роки. 28.01.2024 року контролер записала показання лічильника в планшет та не проводила контрольний огляд. Приєднання було встановлене на ізоляторах вводу до будинку під дахом, а лічильник знаходиться у веранді, тому контролер не могла побачити несанкціонованих підключень. Відповідач [PERSON] та його представник [PERSON] первісний позов не визнали та просили відмовити в його задоволенні. Підтримали зустрічний позов. Позивач пояснив, що в кінці 2023 року були відключення світла та він користувався генератором. 01.02.2024 року його син дійсно під`єднав до електромережі алюмінієвий кабель, про що він не знав. Жодного споживання електроенергії, крім світлодіодної лампи, в той період не було. Вважає, що 28.01.2024 року контролер здійснювала контрольний огляд, а не зняття показників лічильника, та могла бачити підключення. За таких обставин, період розрахунку має бути з 29.01.2024 року до 20.02.2024 року та становити 6783 грн. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що працює контролером в Звенигородському РЕС. В січні 2024 року вона прийшла до садиби [PERSON] щоб зняти показники лічильника. Дружина [PERSON] пустила її в хату, оскільки лічильник знаходиться всередині будинку. Раніше показники лічильників вона знімала кожного місяця, потім раз на два-три місяці, а зараз раз на шість місяців. Це пов`язано з відсутністю необхідної кількості контролерів. Під час зняття показників лічильника вона фотографує на планшет контейнер з пломбами та записує показники у відповідну програму. Під`єднання до будинку [PERSON] було здійснене надворі в повітрі до ізолятора, а тому вона його не бачила. Контрольний огляд робиться при заміні лічильника, а також за заявкою споживача при пошкодженні пломби. Контрольний огляд проводиться від опори до лічильника і оформляється актом. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, розглянувши справу в межах заявлених вимог, суд приходить до висновку, що первісний позов підлягає до задоволення повністю, а в задоволенні зустрічного позову слід відмовити з наступних підстав. Судом встановлено, що 26.11.2016 року між Публічним акціонерним товариством «Черкасиобленерго» та [PERSON] було укладено договір № 31-0011 про користування електричною енергією. За даним Договором енергопостачання здійснювалось до будинку споживача, розташованого за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до акту про порушення № 008370 від 20.02.2024 року, складеного представниками ПАТ «Черкасиобленерго» Відокремленого структурного підрозділу «Звенигородські енергетичні мережі», з яким був ознайомлений [PERSON] , встановлено самовільне підключення електропроводки до електричної мережі оператора системи розподілу з порушенням схеми обліку. Згідно з протоколом № 46 від 21.03.2024 року засідання комісії з розгляду актів про порушення, комісією ВСП «Звенигородські енергетичні мережі» ПАТ\~Черкасиобленерго», було прийнято рішення: акт про порушення № 008370 від 20.02.2024 року складено з дотриманням вимог ПРРЕЕ та визнано правомірним, а споживача визнано причетним до порушення вказаного в акті. Провести розрахунок обсягу та вартості не облікованої електроенергії згідно глави 8.4.2 ПРРЕЕ за період з 21.08.2023 року по 02.02.2024 року. Обсяг та вартість не облікованої електричної енергії складає 9327 кВт*год. на суму 81806,04 грн. з ПДВ. Розгляд акту про порушення на комісії проводився в присутності відповідача. Відповідно до розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ, споживач: [PERSON] , № О.Р. споживача 31-0011, Звенигородські енергетичні мережі, Акт про порушення №008370 від 20.02.2024, дата виявлення порушення 20.02.2024, дата початку періоду розрахунку 21.08.2023, кількість днів за які здійснюється перерахунок - 183, час використання самовільного підключення протягом доби - 8, величина потужності споживання 6,336; вартість не облікованої електричної енергії з ПДВ\~81806,04 грн. Згідно з п.п. 1,3 ч. 1 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії»\~споживач має право купувати електричну енергію для власного споживання за двосторонніми договорами та на організованих сегментах ринку, за умови укладення ним договору про врегулювання небалансів та договору про надання послуг з передачі електричної енергії з оператором системи передачі, а у разі приєднання до системи розподілу - договору про надання послуг з розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу; або купувати електричну енергію на роздрібному ринку у електропостачальників або у виробників, що здійснюють виробництво електричної енергії на об`єктах розподіленої генерації, за правилами роздрібного ринку; отримувати електричну енергію належної якості згідно з умовами договору та стандартами якості електричної енергії. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами. Згідно з п.1 ч.3 ст.\~58\~Закону України\~«Про ринок\~електричної енергії» споживач зобов`язаний сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів. Згідно з ч.1 ст.\~77\~Закону України\~«Про ринок\~електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно з законом. Відповідно до п.4 ч.2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» правопорушеннями на ринку електричної енергії є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Згідно з ч.1 ст.\~611\~ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. Відповідно до п. 1.1.2 глави 1 Розділу І Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженого Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №312 (далі - ПРРЕЕ), в редакції, яка була чинною на дату складання акта від 20.02.2024, самовільне підключення з порушенням схеми обліку - несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі за схемою, не передбаченою проектними рішеннями та/або договором з оператором системи, та/або без укладення договору з оператором системи. Відповідно до п. 8.2.5 глави 8.2 Розділу VIII ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. Відповідно до п. 8.2.6 ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. У разі відмови споживача або представника споживача від отримання повідомлення про місце, час і дату засідання комісії або відсутності споживача або його представника за адресою, визначеною у даних щодо споживача, наявних в оператора системи, оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів віддати направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Згідно з п. 8.2.7. ПРРЕЕ споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом. Якщо судом прийнято рішення, яким спростовано факт безоблікового споживання електричної енергії споживачем та/або відмовлено оператору системи в задоволенні позову щодо стягнення зі споживача вартості необлікованої електричної енергії, розрахованої на підставі акта про порушення, та за умови набрання рішенням суду законної сили оператор системи скасовує відповідний акт про порушення. Відповідно до п.п. 6 п. 8.4.2. ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: за самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку. Згідно з абз. 4 п. 8.4.6 ПРРЕЕ у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-8 пункту 8.4.2 цієї глави, зразки кабелів (проводів), через які було здійснено самовільне підключення, можуть вилучатися, про що робиться відповідний запис в акті про порушення. Місця вилучення зразків позначаються на схемі. Згідно з\~п.п.\~2\~п.\~8.4.8\~ПРРЕЕ якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку мали можливість, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення; Згідно з п. 8.4.13. даних правил у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6-8 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (Wдоб.с.п., кВт·год), визначається за формулою 8 цієїглави. При цьому час використання самовільного підключення протягом доби (t вик.с.п.) приймається рівним 8 год. Судом встановлено, що 20.02.2024 року в ході проведення контрольного огляду за місцем проживання відповідача [PERSON] за адресою: [ADDRESS] представниками позивача було виявлено порушення п.п. 6 п. 8.4.2 ПРРЕЕ, а саме: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі оператора системи розподілу з порушенням схеми обліку. За підсумками контрольного огляду було складено акт про порушення №008370 від 20.02.2024 року. Розрахунок збитків був проведений відповідно до пункту 8.4.13 ПРРЕЕ. Розгляд акту про порушення на комісії проводився в присутності відповідача [PERSON] , який пояснив, що самовільне підключення було виконано двома типами проводів, ізольованим мідним, перерізом 4 мм.кв та ізольованим алюмінієвим, перерізом 4 мм.кв. та надав два вилучені ним зразки самовільного підключення. За результатами розгляду акту про порушення комісія дійшла висновку, що розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії слід проводити, виходячи з найменшого допустимого струму, що може протікати через електрод роти, які використані у схемі самовільного підключення, тобто через поперечну площу алюмінієвого дроту 4 мм.кв, що може пропустити струм 32А. Загальний обсяг не облікованої електричної енергії визначено в розмірі 9327 кВт на загальну суму 81806,04 грн. Згідно зі ст.\~22\~ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розміру упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо). Враховуючи те, що відповідач здійснив самовільне підключення до електричної мережі з порушенням схеми обліку, що він визнав як під час розгляду акту про порушення так і в судовому засіданні, та такі його дії призвели до зміни показів приладу, суд вважає обґрунтованою позовну вимогу про стягнення вартості не облікованої електричної енергії в сумі 81806,04 грн., яка недоотримана позивачем внаслідок неправомірних дій відповідача. При цьому суд погоджується з порядком проведення розрахунків, що визначались виходячи з найменшого допустимого струму, що може протікати через електрод роти, які використані у схемі самовільного підключення, тобто через поперечну площу алюмінієвого дроту 4 мм.кв, що може пропустити струм 32 А. Також суд вважає правомірним нарахування вартості не облікованої електричної енергії за період шість місяців до дня виявлення порушення, оскільки контрольний огляд позивачем не проводився більше трьох років. Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги за первісним позовом підлягають до задоволення. Вирішуючи питання зустрічного позову [PERSON] до ПАТ «Черкасиобленерго» в особі директора відокремленого структурного підрозділу «Звенигородські енергетичні мережі» суд виходить з наступного. [PERSON] просить визнати недійсним рішення комісії з розгляду актів про порушення, що було офрмлене протоколом № 6 від 21.03.2024 року. При цьому посилається на те, що 28.01.2024 року контролером було здійснено контрольний огляд та не було виявлено жодних несанкціонованих підключень, а тому розрахунок завданих збитків необхідно проводити починаючи з вказаної дати. З такими доводами позивача за зустрічним позовом суд не може погодитись та вважає їх безпідставними. При вирішенні первісного позову судом було встановлено, що період розрахунку заборгованості та визначення її розміру в повній мірі відповідає вимогам ПРРЕЕ. Відповідно до глави 1.1 Розділу І ПРРЕЕ контрольний огляд засобу комерційного обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу комерційного обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, індикаторів, зняття показів засобів комерційного обліку (у разі виконання функцій постачальника послуг комерційного обліку), а також з метою виявлення самовільних підключень без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів. Порядок зчитування показів\~лічильників,\~встановлених у\~споживачів та\~перевірки та\~інспекції вузлів\~обліку електричної\~енергії регулюється Кодексом комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП № 311 від 14.03.2018 року (далі ККОЕЕ). Відповідно до п. 8.6.1. ККОЕЕ зчитування показів з лічильників, встановлених у споживачів, може здійснюватися споживачем, а також оператором системи або ППКО (у ролі ОЗД) відповідно до цього Кодексу та умов договору. За своєю суттю це визначення обсягу спожитої протягом розрахункового періоду електричної енергії. Відповідно до п. 6.1 ККОЕЕ власники вузлів обліку, а також суб`єкти (власники), які контролюють електроустановки, об`єкти або окремі елементи об`єкта, територію (приміщення), де встановлені вузли обліку (зокрема споживачі), зобов`язані забезпечити безперешкодний доступ уповноваженим представникам контролюючих органів, операторів системи, електропостачальників, ППКО, власників відповідного обладнання та інших заінтересованих сторін, які мають на це право (зокрема субспоживачів), для проведення контрольного огляду та/або технічної перевірки вузлів обліку, зчитування показів, а також отримання інформації, що зберігається в первинній базі даних лічильників електричної енергії. Тобто процедура перевірки та інспекції вузлів обліку електричної енергії може включати в себе і зчитування показників лічильників, разом з тим зчитування показників лічильників може бути і окремою процедурою і не передбачати здійснення супутньо інших дій, а саме дій по інспекції вузлів обліку, які також можуть включати в себе і дії по контрольному огляду/технічній перевірці. Відповідно до п. 6.5.10. ККОЕЕ результати контрольного огляду/технічної перевірки оформляються актом контрольного огляду/технічної перевірки із зазначенням у ньому прізвищ та номерів службових посвідчень уповноважених представників оператора системи, які проводили контрольний огляд/технічну перевірку, та інформації про інших осіб, які були присутні під час проведення контрольного огляду/технічної перевірки та результатів контрольного огляду/технічної перевірки. При знятті показників лічильників такий акт не складається. Отже, контрольний огляд та зняття показників лічильників не є тотожніми, а судом встановлено, що представник позивача за первісним позовом 28.01.2024 року проводив саме зняття показників лічильника, а не контрольний огляд. Позивач за зустрічним позовом [PERSON] просить визнати протиправною бездіяльність ПАТ «Черкасиобленерго» в особі ВСП «Звенигородські електричні мережі» щодо не проведення контрольного огляду лічильника не рідше одного разу на шість місяців, однак така бездіяльність не тягне за собою жодної юридичної відповідальності оператора системи розподілу та не звільняє споживача від відповідальності за вчинене порушення самовільне підключення та споживання не облікованої електроенергії. Щодо вимоги позивача за зустрічним позовом про відшкодування збитків суд зазначає наступне. Частиною 2\~ст. 22 ЦК України\~визначено, що збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Верховний Суд у справі № 910/7511/20 вказав, що при визначенні розміру збитків слід керуватися такими критеріями їх розрахунку (обчислення), як: звичайні обставини (умови цивільного/господарського обороту); розумні витрати; компенсаційність відшкодування збитків. Верховним Судом зазначено, що збитки\~це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ кредитора, яке пов`язане з утиском його інтересів як учасника певних суспільних відносин і що виражається у зроблених ним витратах, у втраті або пошкодженні його майна, у втраті доходів, які він повинен був отримати. Збитки, як правова категорія, включають в себе й упущену (втрачену) вигоду, яка відрізняється від реальних збитків тим, що реальні збитки характеризують зменшення наявного майна потерпілого (проведені витрати, знищення і пошкодження майна тощо), а у разі упущеної вигоди наявне майно не збільшується, хоча і могло збільшитися, якби не правопорушення. Для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків необхідна наявність усіх елементів складу цивільного (господарського) правопорушення: 1) протиправної поведінки особи (боржника); 2) збитків, заподіяних такою особою; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи і збитками; 4) вини особи, яка заподіяла збитки, у тому числі встановлення заходів, вжитих кредитором для одержання такої вигоди. За відсутності одного із елементів складу цивільного правопорушення не настає відповідальності з відшкодування збитків (така ж правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 04.07.2011 року у справі № 3-64гс11, постановах Верховного Суду від 09.10.2018 року у справі № 908/2261/17, від 31.07.2019 року у справі № 910/15865/14, від 30.09.2021 року у справі № 922/3928/20). При цьому протиправною вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи (така поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці\~діях або бездіяльності). Під збитками розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права та (або) применшенні немайнового блага тощо. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяними збитками виражається в тому, що протиправні дії заподіювача є причиною, а збитки є наслідком такої протиправної поведінки. Разом з тим позивачем за зустрічним позовом у позові взагалі не обґрунтовано, яка саме матеріальна шкода йому спричинена та (або) применшені його майнові блага. За таких обставин вимога про відшкодування збитків є безпідставною та не підлягає до задоволення. Згідно зі\~ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Оскільки первісний позов задовольняється повністю, у відповідності до ст.\~141\~ЦПК України суд стягує з відповідача судовий збір на користь позивача, в розмірі 3028,00 грн. Судові витрати позивача за зустрічним позовом залишаються за ним, оскільки в задоволенні зустрічного позову відмовлено повністю. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved