Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-16 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом та просить ухвалити рішення, на підставі якого визначити їй додатковий строк в три місяці для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що [INFO] помер батько позивачки, [PERSON] , [INFO] . Реєстрація смерті була проведена 11.01.2022 відділом ДРАЦС у м. Харкові. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на спадкове майно, а саме 5/48 частин житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель та споруд, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Позивач [PERSON] є рідною донькою [PERSON] , та єдиною спадкоємицею першої черги за законом після його смерті. Оскільки на час смерті батька, [PERSON] перебувала за кордоном в період з 07.09.2021 по 03.12.2021 у Республіці Чехія, у зв`язку з чим не отримала свідоцтво про смерть батька в органах РАЦС. Після повернення до України в грудні 2021, позивач звернулася до нотаріуса для оформлення спадкових прав після смерті батька. Однак, отримала роз`яснення щодо необхідності отримання оригіналу свідоцтва про смерть, як обов`язкової умови для подання заяви про прийняття спадщини. У січні 2022 року звернувшись до Харківського міського відділу ДРАЦС СМУМЮ України за видачею дублікату свідоцтва про смерть [PERSON] , позивач отримала усну відмову у його видачі, яка була обумовлена тим, що у свідоцтві про її народження по батькові її батько зазначено, як « [PERSON] », а в актовому записі про смерть зазначено « [PERSON] ». Через цю формальність позивач [PERSON] та її померлий батько [PERSON] не є родичами, а відтак заявниця не може отримати свідоцтво про смерть. [PERSON] звернулась з заявою до органів ДРАЦС про внесення виправлень до актового запису про смерть № 654, яка розглядається протяги трьох місяців. 24.02.2024 розпочалося повномасштабне вторгнення рф на територію України. Харківська область та місто Харків були одним з напрямів удару ворога. Указом Президента України від 24.02.2022 на території України введено воєнний стан, який триває і до теперішнього часу. На початку березня 2022 року [PERSON] звернулась за консультацією до адвоката у м. Харкові з питання щодо строків оформлення спадщини в умовах початку повномасштабної війни. Їй було роз`яснено, що відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 №164, установлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. Отже, [PERSON] пропустила строк для прийняття спадщину з причин введення на території України воєнного стану та ведення бойових дій в країні; у зв`язку з суперечливими законами щодо перебігу строку для прийняття спадщини, які протягом відведеного для прийняття спадщини періоду часу декілька разів кардинально змінювалися таким чином, що були непередбачуваними для спадкоємців та в кінцевому стані мали своїм наслідком пропущення строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Також позивач зазначає, що [PERSON] турбуючись про безпеку свого малолітнього сина вимушена була разом з ним виїхати до с. Максимівка Богодухівського району Харківської області де перебувала до кінця травня 2022 року. Повернувшись до дому, вона дізналася, що описка в актовому записі про смерть батька ще не виправлена. Отже розгляд її звернення затягнувся внаслідок об`єктивних причин, внаслідок початку бойових дій у місті Харкові, що спричинило фактичне припинення роботи державних установ. Як в подальшому стало відомо, зміни до актового запису про смерть [PERSON] були внесені лише у березні 2023 року. Однак, на цей момент шестимісячний строк на прийняття спадщини вже був пропущений. Крім того, у липні 2022 року [PERSON] , так і не отримавши свідоцтво про смерть батька, виїхала з міста Харкова до Львова, а потім через Польшу переїхала до ФР Німеччина. Після переїзду до Німеччини реалізація спадкових прав позивачкою ускладнилася через віддаленість її місця проживання і найближчої консульської установи, відстань яких складає 200-250 км в одну сторону, а також через суттєві затримки в роботі консульських установ, спричинені великою кількістю українських біженців. Після переїзду до [PERSON] , що мав місце на при кінці грудня 2023 року ситуація не покращилася, оскільки при оформленні довіреності в консульській установі України в цій країні було допущено помилку, через що [PERSON] змушена була повторно звертатися до консульської установи для виправлення документа. Лише 07.11.2024 після уповноваження Гусєвої О.С. на представництво інтересів [PERSON] на оформлення спадщини та надходження представнику поштою з Республіки Корея оригіналу довіреності та особистої заяви [PERSON] про прийняття спадщини така заява була подана до 5-тої ХДНК. 07.11.2024 5-тою ХДНК була заведена спадкова справа №559/2024 щодо майна спадкодавця [PERSON] . Постановою про відмову у вчинені нотаріальних дій №2313/02-31 від 07.11.2024 [PERSON] було відмовлено в отриманні свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [INFO] батька [PERSON] у зв`язку з неподанням заяви про прийняття спадщини встановлений ст.1270 ЦК України строк. Вищевикладені обставини вимусили позивача звернутися до суду з даним позовом. \~ \~ \~ \~Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 07 лютого 2025 року прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити загальне позовне провадження у цивільній справі за позовною заявою [PERSON] до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Призначено підготовче судове засідання. Витребувано з П`ятої ХДНК завірену копію матеріалів спадкової справи №559/2024, заведеної після померлого [INFO] [PERSON] . 17 лютого 2025 року на виконання ухвали суду надійшли копії матеріалів спадкової справи після померлого [PERSON] 25 лютого 2025 року від представника позивача надійшло клопотання про долучення доказів. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 01 квітня 2025 року закрито підготовче провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, призначено справу до судового розгляду. 21 квітня 2025 року від представника відповідача Харківської міської ради надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого вони просили суд у задоволені позову відмовити за недоведеністю. 14 травня 2025 року від представника позивача надійшла відповідь на відзив, відповідно до якого він наполягав на задоволені позову [PERSON] , посилаючись на те, що строк для прийняття спадщини нею був пропущений з поважних причин. Представник позивача [PERSON] адвокат Вертелецький М.О., який діє на підставі ордеру № 1219438 від 31.01.2025, в судовому засіданні підтримав заявлений позов, просив його задовольнити з підстав, які зазначені у рішенні вище. Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, про день, час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином, у відзиві на позовну заяву просив суд справу розглянути у його відсутність. У відповідності до вимог ст. 223 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу у відсутності відповідача, від якого надійшла заява про розгляд справи у його відсутність. \~ \~ \~ \~Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку. \~ \~ \~ \~Так, судовим розглядом було встановлено, що [INFO] помер [PERSON] . ( а.с. 25) За життя [PERSON] , [INFO] , на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 12 січня 2024 року, реєстровий № 4-18, на праві власності належала 5/24 часток житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель та споруд, що знаходяться в [ADDRESS] . Свідоцтво про право на спадщину на частку від 5/24 часток житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель та споруд, що знаходиться в [ADDRESS] , вже видано [PERSON] 10 червня 2021 року. ( а.с. 23) \~ \~ \~ \~Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина. \~ \~ \~ \~Стаття 1220 ЦК України передбачає, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Згідно вимогам ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом чи за законом. Позивач [PERSON] , [INFO] , є донькою [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження Серії [NUMBER] . ( а.с. 24) \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1 ст. 1261 ЦК України, у першу чергу права на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Спадкодавець [PERSON] помер [INFO] , отже спадкоємці повинні були звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини до 29 квітня 2022 року. Разом з тим, 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України №64 від 22.02.2022 введено воєнний стан, який діє до теперішнього часу. Згідно до п. 3\~постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції, чинній по 28.06.2022, було установлено, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Постановою КМУ від 24.06.2022 №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану», перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Водночас відповідні зміни щодо строків прийняття спадщини не були внесені до\~ЦК України, а відтак норми\~постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164\~не змінюють та не зупиняють визначених\~ст. 1270 ЦК України\~строків для прийняття спадщини. Водночас норми\~постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164\~щодо зупинення перебігу строку для прийняття спадщини є такими, що вводять в оману спадкоємців, та у даному випадку, як стверджує позивач, зумовили пропуск ним строку для прийняття спадщини. Представник позивача в судовому засіданні пояснив, що [PERSON] звернулася до нотаріальної контори з заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину, однак їй було відмовлено, оскільки пропущений встановлений законом строк для прийняття спадщини. З постанови про відмову у вчинені нотаріальної дії № 2313/02-31 від 07.11.2024 [PERSON] було відмовлено в отриманні свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [INFO] батька [PERSON] , [INFO] , який на день смерті проживав за місцем реєстрації в [ADDRESS] , в зв`язку з відсутністю факту прийняття спадщини. ( а.с. 32-33) Представник позивача пояснив суду, що [PERSON] встановлений законом строк для прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] пропустила з поважної причини, а саме тому, що в свідоцтві про його смерть не вірно було зазначено по батькові померлого, що в свою чергу унеможливлювало підтвердити родинний зв`язок з ним, у зв`язку з чим позивач вимушена була звернутися до органів ДРАЦС з заявою про виправлення описки. Крім того, [INFO] розпочалася війна. В м. Харкові велися щоденні обстріли, у зв`язку з чим вона не мала реальної можливості звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. В постанові Пленуму\~Верховного Суду\~України №7\~від 30.05.2008\~року «Про\~судову практику\~у справах\~про спадкування» вказано, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття. Згідно п.24 вищевказаної постанови Пленуму особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1ст.1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п.2.1 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства\~юстиції України\~від 22.02.2012\~року №296/5 вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою. Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п.3.5. гл.10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5. Відповідно до ст.1272\~ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Виходячи зі змісту ст.\~1272\~ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298 св 18), від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19). Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. \~Вирішуючи питання\~визначення особі\~додаткового строку,\~суд досліджує\~поважність причини\~пропуску строку\~для прийняття\~спадщини.\~Оцінка поважності\~причин пропуску\~строку звернення\~із заявою\~про прийняття\~спадщини повинна,\~першорядно,\~стосуватися періоду\~від моменту\~відкриття спадщини\~й до\~спливу шестимісячного\~строку,\~встановленого законом\~для її\~прийняття.\~Саме протягом\~цього періоду\~мають існувати\~об`єктивні\~та істотні\~перешкоди для\~прийняття спадщини.\~Інші періоди\~досліджуються,\~якщо ці\~перешкоди почали\~існувати протягом\~шестимісячного строку\~та тривали\~до моменту\~звернення до\~нотаріуса або\~до суду ( постанова Великої Палати Верховного Суду по справі № 686/5757/23 від 26.06.2024). . Як було зазначено у рішенні вище, спадкодавець [PERSON] помер [INFO] , отже строк для прийняття спадщини встановлений до 29 квітня 2022 року. Згідно Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України з 05 год.30 хв. 24 лютого 2022 року строком на 30 діб в Україні введено воєнний стан. В подальшому неодноразово строк воєнного стану продовжувався, та він дії до теперішнього часу. Загальновідомою є обставина, що м. Харків (місце відкриття спадщини) з 24.02.2022 і по кінець вересня 2022 року, було місцем ведення активних бойових дій та практично щодня обстрілювалось ворогом. Крім того, є і загальновідомим фактом, що в цей період часу була припинена діяльність нотаріусів, був припинений рух громадського транспорту по місту, а отже у позивача була відсутня можливість виїзду до нотаріуса Харківського міського нотаріального округу для оформлення спадкових прав після смерті її батька [PERSON] , який помер у м. Харкові. На думку суду, у позивача були об`єктивні перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки кінець строку для подачі заяви припав на час ведення активних бойових дій, а тому вона не мала змоги вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, з поважних причин. Крім того, позивач зазначає про те, що її батько [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] . При цьому в актовому записі про смерть № 654, вчиненому 11 січня 2022 року Холодногірським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), було допущено помилку у написанні по батькові померлого: зазначено " [PERSON] " замість " [PERSON] ". Зазначена обставина, до внесення виправлень до актового запису, виключала можливість визнання [PERSON] «родичем» померлого і отримання позивачкою належним чином оформленого свідоцтва про смерть батька з коректними даними, що, у свою чергу, позбавляло її права звернення до будь-якого нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Відповідно до вимог пункту 1.3 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, згідно з яким Факт смерті фізичної особи і час відкриття спадщини нотаріус перевіряє шляхом витребування від спадкоємця свідоцтва про смерть, виданого органом державної реєстрації актів цивільного стану або шляхом безпосереднього доступу до Державного реєстру актів цивільного стану громадян. Відповідно до п. 1.1 та 1.4 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. У разі неможливості пред`явлення спадкоємцями свідоцтва про смерть спадкодавця або відсутності інформації в Державному реєстрі актів цивільного стану громадян нотаріус витребовує від органу державної реєстрації актів цивільного стану копію актового запису про смерть спадкодавця або повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть. Отже, нотаріус не зміг би завести спадкову справу, оскільки зобов`язаний перевірити факт смерті особи за реєстром актів цивільного стану, або витребуванням актового запису про смерть спадкодавця. Враховуючи що на [PERSON] , [INFO] , відсутній запис про його смерть - спадкова справа\~не могла\~бути заведена так як в реєстрах РАЦС, а саме у актовому записі № 654 вчиненому 11.01.2022 був наявний лише запис про смерть [PERSON] . Вказані обставини, на думку суду, виключали заведення спадкової справи за заявою поданою\~у будь-який\~спосіб,до внесення змін до актового запису. 05 лютого 2022 року [PERSON] звернулася до Холодногірського ВДРАЦС з заявою про внесення до актового запису про смерть №654, складеного 11.01.2022 зміни по батькові померлого. ( а.с. 92) 13 жовтня 2022 року, на підставі висновку про внесення змін до актового запису про смерть, Холодногірським відділом ДРАЦС м. Харкова були внесені відповідні виправлення до актового запису № 654 від 11.01.2022. ( а.с. 91) Позивач [PERSON] отримала свідоцтво про смерть з правильними персональними даними померлого [PERSON] , [INFO] лише 01 лютого 2024 року. ( а.с. 25) Оскільки упродовж шести місяців після смерті [PERSON] (тобто до [INFO] включно) актова реєстрація містила помилку, позивач не могла отримати документ з правильними персональними даними спадкодавця, це об`єктивно унеможливлювало звернення до нотаріуса за відкриттям спадкової справи. Таким чином, строк для звернення до нотаріуса встановлений ЦК України був пропущений з поважних - незалежних від позивачки причин, що підтверджено вищезазначеними доказами, які містяться матеріалах справи. Зазначене повністю узгоджується як із загальними принципами правозастосування, так і з положеннями статті 1272 ЦК України, яка дозволяє визначити додатковий строк для прийняття спадщини у разі наявності поважної причини. Наведене свідчить, що пропуск строку є наслідком офіційної помилки державного органу, а не бездіяльності чи юридичної необізнаності позивачки. Частиною 3 статті 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частина 1 статті 76 ЦПК України зазначає, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Статтею 78 ЦПК України передбачено, що суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Частиною 6 статті 81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно положень ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Враховуючи загальновідомі події, які мали місце в України, положення законодавства в частині вимог щодо строків для прийняття спадщини, а також щодо наявності помилки в документі, складеного держаним органом, а саме в актовому записі про смерть [PERSON] , суд доходить висновку, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин і вважає необхідним визначити позивачу додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] у м. Харкові строком на три місяці. Отже ті обставини, на які посилався позивач суд вважає обґрунтованими, оскільки вони знайшли своє підтвердження при розгляді справи. Задовольняючи позов, суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування. \~ \~ \~ \~Судові витрати у відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України залишити за позивачем. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного та

Outcome: approved