Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-19 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з позовною заявою про стягнення матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири, у якій просила стягнути з відповідача на її користь спричинену залиттям квартири матеріальну та моральну шкоду у розмірі 155\~539 грн. 46 коп., витрати за проведення будівельно технічної експертизи у розмірі 10\~362 грн. 78 коп. та судовий збір у розмірі 4\~588 грн. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що вона є власником квартири [ADDRESS] . Вказана квартира розташована на першому поверсі шістнадцятиповерхового будинку та складається з трьох кімнат. Балансоутримувачем будинку [ADDRESS] є ОСББ «Робоча 75» та є відповідальною особою за належне утримання внутрішньобудинкових мереж. 02.02.2024 року її квартиру було затоплено холодною водою. Позивачка зазначає, що наслідки залиття квартири та причина підтверджується актом від 02.02.2024 року, згідно якого встановлено, що 02.02.2024 року відбулося залиття квартири холодною водою за адресою: [ADDRESS] , що сталося з вище розташованої квартири, що знаходиться на другому поверсі. На момент обстеження квартири [ADDRESS] (через три години після затоплення) комісією було встановлено, що під час залиття постраждали: ванна кімната, санвузол, кухня, яка об`єднана з вітальнею, коридор та дві спальні. Водою пошкоджені гіпсокартонні стіни, шпалери в усіх кімнатах, меблі, пошкоджені люстри у кількості чотирьох штук. При обстеженні вище розташованої квартири [ADDRESS] (через дві години після затоплення) було виявлено порив стояка системи холодного водопостачання у санвузлі. Також було виявлено, що стояк був повністю обгорнутий в клейкий матеріал, що призвело до пошкодження труби корозією внаслідок скупчення конденсату. Виходячи з встановленого, комісія прийшла до висновку, що прорив стояку холодного водопостачання в санвузлі виник внаслідок безвідповідального ставлення власників квартири [ADDRESS] до загально будинкової системи водопостачання, що знаходиться на території квартири [ADDRESS] . З даним висновком комісії ОСББ «Робоча 75» позивачка не згодна, він не відповідає дійсним подіям 02.02.2024 року. Порив стояку холодної води відбувся в спеціальній шахті комунікацій за межами приміщення квартири [ADDRESS] вказаного будинку. Власник квартири [ADDRESS] [PERSON] відмовилась від підписання даного акту такого змісту, так як розуміла, що голова ОСББ таким чином намагається відвести відповідальність ОСББ за завдану шкоду. Приміщення квартири [ADDRESS] будинку взагалі не досліджувалось, володільці квартири не запрошувались до комісійного огляду заподіяної шкоди. З яких підстав та чому Акт від 02.02.2024 року був підписаний іншими особами позивачці не відомо. Вказує, що між відповідачем та керівною компанією «Супутник» є договірні відносини для обслуговування ЖКГ ОСББ, яка і виконала через сім днів після залиття квартири позивача роботи по заміні стояка системи холодного водопостачання на кількох поверхах, включаючи квартиру позивача, що також підтверджує відповідальність ОСББ за стан загальнобудинкової системи водопостачання. 27.11.2024 року та 04.12.2024 року представник позивача звернувся з адвокатськими запитами на адресу відповідача та керівництва компанії «Супутник» з метою отримання офіційних документів на підтвердження факту аварії загальнобудинкової системи водопостачання 02.02.2024 року у будинку [ADDRESS] та здійснення ремонту, однак у встановлені строки, відповіді не надійшли. Позивачка зазначає, що нею було залучено експерта, який провів огляд квартири та зробив необхідні експертні дослідження, за результатами проведення будівельно-технічного дослідження склав висновок № 1171/03-24 від 26.03.2024 року, щодо вартості ремонтних робіт. З урахуванням зазначеного, у зв`язку з неналежним виконанням своїх обов`язків, відповідач спричинив матеріальну шкоду позивачці в розмірі 145 539 грн. 46 коп., яку остання просить стягнути для проведення ремонту квартири. Також незаконними діями відповідача позивачам спричинено моральну шкоду, яка\~полягає у душевних стражданнях, яких вона зазнала в результаті пошкодження її майна. До негативних наслідків позивач відносить нервовий стрес та моральні переживання внаслідок залиття житлової квартири, де мешкає її родина, порушення звичайного способу життя. Позивач з родиною була вимушена тривалий час проживати у приміщенні з підвищеною вологістю, де після залиття завівся грибок та частини інтер`єру просто почали звисати і відпадати. Розмір заподіяної моральної шкоди позивач оцінює в 10 000 грн. Крім того, для відновлення порушених прав, позивачка зверталася для виготовлення будівельно-технічної експертизи до експерта, вартість роботи якого склала 10\~362 грн. 78 коп. З урахуванням викладеного, просила позов задовольнити, стягнути з відповідача заподіяну моральну та матеріальну шкоду, витрати на проведення оцінки заподіяної шкоди та судовий збір. 10.01.2025 року представник відповідача адвокат Патика А.В. надав до суду відзив на позовну заяву, у якому зазначив, що вважає позовні вимоги безпідставними та необґрунтованими виходячи з наступного. За наслідками залиття квартири позивача 02.02.2024 року було складено Акт про залиття. Згідно висновку комісії про причини залиття, за результатами перевірки квартири [ADDRESS] (через дві години після залиття), яка розташована над квартирою Позивача, було виявлено порив стояка труби системи холодного водопостачання у санвузлі. Також було виявлено, що даний стояк був повністю обгорнутий в клейкий матеріал, що призвело до пошкодження труби корозією внаслідок скупчення концентрату. Причиною того, що комісія не змогла одразу потрапити до квартири [ADDRESS] , стало те, що власники квартири знаходяться за межами України, а потрапити в квартиру комісії допоміг чоловік, який там тимчасово мешкає (з його слів), але на час пориву труби не був у квартирі. Цей чоловік відмовився підписувати Акт про залиття, про що було складено відповідний акт. Аналогічно відмовилася від підписання Акту про залиття і Позивачка. Зі слів Позивача, вона не підписала Акт про залиття через те, що не згодна з його висновками, що також підтверджується відповідним Актом. При цьому, Позивачка сама долучає до матеріалів справи фото стояка системи холодного водопостачання у санвузлі кв. [ADDRESS] , де чітко видно, що даний стояк був повністю обгорнутий в клейкий матеріал, в результаті чого через корозію відбувся порив труби. В подальшому, чоловік який мешкає в квартирі [ADDRESS] , за власний рахунок придбав відповідний матеріал та передав його ОСББ, а обслуговуюча організація замінила ділянку пошкодженої труби, що підтверджується актом наданих послуг. На підтвердження стану труби в санвузлі над квартирою [ADDRESS] надається відповідне фото. Відповідно до рішення правління ОСББ від 23.03.2018 року № 8 заміна аварійних стояків проводиться ОСББ у разі надання мешканцями необхідних матеріалів. Відповідно до рішення правління ОСББ від 01.03.2022 року № 36 проведення ремонту та заміни стояків ХВП, ГВП, каналізації та теплопостачання, які розташовані у приміщеннях квартир, за заявами співвласників. Матеріали для проведення робіт надаються власниками або мешканцями квартир. Ані власниками, ані мешканцями квартири [ADDRESS] до ОСББ не подавалися заявки щодо заміни будь-яких стояків. Порушення порядку експлуатації труб холодного водопостачання власниками квартири [ADDRESS] , не повідомлення ОСББ про їх стан і необхідність заміни і стало причиною залиття квартири Позивача. ОСББ вважає, що якби не дії власників квартири [ADDRESS] , які обгорнули трубу системи холодного водопостачання в клейкий матеріал, то не відбулося б корозії труби та її пориву. Отже, в діях ОСББ відсутня вина та протиправна поведінка, а отже, відсутній причинно-наслідковий зв`язок між діями ОСББ і завданими збитками Позивачу. ОСББ вважає, що належним відповідачем у даній справі є саме власник квартири [ADDRESS] , з вини якого і відбувся прорив труби холодного водопостачання, і як наслідок затоплення квартири Позивача. Крім того, просив стягнути на користь ОСББ понесені судові витрати. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві. Представники відповідача в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечували у зв`язку з недоведеністю вини ОСББ в затопленні квартири, просили відмовити в задоволенні позовних вимог. Вислухавши пояснення сторін, свідків, вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи у їх сукупності справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Згідно ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст. ст. 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У судовому засіданні встановлено, що [PERSON] \~є власником\~квартири за\~адресою:\~ [ADDRESS] ,\~на підставі\~договору купівлі-продажу\~від 29.04.2013\~року,\~посвідченого приватним\~нотаріусом Дніпропетровського\~міського нотаріального\~округу Каліновичем\~С.П.,\~зареєстрованого в\~реєстрі №\~459\~(а.с.\~13-14).\~ За змістом положень ч. 3 ст. 386 ЦК України, власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. Як вбачається з акту про залиття квартири від 02.02.2024 року, за адресою: [ADDRESS] , залиття квартири сталося з причини того, що 02.02.2024 року відбулося залиття холодною водою квартири [ADDRESS] . На момент обстеження квартири [ADDRESS] (через три години після затоплення) комісією було встановлено, що під час залиття постраждали: ванна кімната, санвузол, кухня, яка об`єднана з вітальнею, коридор та дві спальні. Водою пошкоджені гіпсокартонні стіни, шпалери в усіх кімнатах, меблі, пошкоджені люстри у кількості чотирьох штук. При обстеженні вище розташованої квартири [ADDRESS] (через дві години після затоплення) було виявлено порив стояка системи холодного водопостачання у санвузлі. Також, як зазначено у акті, що стояк був повністю обгорнутий в клейкий матеріал, що призвело до пошкодження труби корозією внаслідок скупчення конденсату. Виходячи з встановленого, комісія прийшла до висновку, що прорив стояку холодного водопостачання в санвузлі виник внаслідок безвідповідального ставлення власників квартири [ADDRESS] до загально будинкової системи водопостачання, що знаходиться на території квартири [ADDRESS] . Акт від 02.02.2024 року був складений за зовнішнім оглядом з фото та фідео фіксацією та засвідчує факт залиття кв. [ADDRESS] з розташованої вище квартири [ADDRESS] . Вказаний акт складено та підписано у складі: Владимирова Н.Л. (голова правління ОСББ «Робоча 75 »), Копєйкіна Н.Д. (член правління ОСББ)., Тарлецька М.Ф. (власник квартири 169). В акті вказано, що [PERSON] відмовилась від підпису (а.с. 15). Згідно Акту про відмову підпису акту про залиття житлового приміщення від 02.02.2024 року, у складі: Владимирова Н.Л. (голова правління ОСББ «Робоча 75 »), [PERSON] (член правління ОСББ)., [PERSON] (власник квартири [ADDRESS] ) зазначено, що представник потерпілої сторони співвласниця кв. [ADDRESS] , [PERSON] та представник винної сторони на ім`я [PERSON] , який не є власником кв. [ADDRESS] , відмовились від підписання акту про залиття квартири за адресою: [ADDRESS] , що сталось 02.02.2024 року з вище розташованої квартири [ADDRESS] , що знаходиться на 2-му поверсі 16 поверхового будинку 1989 року побудови (а.с. 83). Крім того, сам факт залиття квартири за адресою: [ADDRESS] , підтверджується показами, наданими у судовому засіданні, свідками [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та не заперечується сторонами по справі. На замовленням [PERSON] , судовим експертом Харченком В.В. складено висновок № 1171/03-24 від 26.03.2024 року, за результатами проведення будівельно-технічної дослідження квартири за адресою: [ADDRESS] , у якому зазначено вартість відновлювального ремонту внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , у розмірі 145 539 грн. 46 коп. (а.с. 16-27). Відповідно до встановлених правовідносин, суд керується такими нормами права. Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Статтею 1166 ЦК України, передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Відносини, що виникають у процесі надання споживачам послуг з управління багатоквартирним будинком, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення та поводження з побутовими відходами, а також відносини, що виникають у процесі надання послуг з постачання та розподілу електричної енергії і природного газу споживачам у житлових, садибних, садових, дачних будинках врегульовані нормами Закону України «Про житлово-комунальні послуги». Відповідно до підпунктів 12, 14 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», послуга з управління багатоквартирним будинком результат господарської діяльності суб`єктів господарювання, спрямованої на забезпечення належних умов проживання і задоволення господарсько-побутових потреб мешканців будинку шляхом утримання і ремонту спільного майна багатоквартирного будинку та його прибудинкової території відповідно до умов договору; управитель багатоквартирного будинку (далі управитель) фізична особа-підприємець або юридична особа суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб. Управитель багатоквартирного будинку зобов`язаний забезпечувати належне утримання спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території відповідно до нормативних вимог і договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, від власного імені укладати з підрядниками необхідні договори про виконання окремих робіт та послуг (підпункт 1 частина четверта статті 8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»). Розділом 2 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17 травня 2005 року, передбачено, що технічне обслуговування жилих будинків це комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання. Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Згідно Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року, управитель особа, яка за договором з власником чи балансоутримувачем здійснює управління будинком, спорудою, житловим комплексом або комплексом будинків і споруд (далі управління будинком) і забезпечує його належну експлуатацію. Відповідно до п. 2 «Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій» (далі-Правила № 76), затверджених\~наказом Держжитлокомунгоспу України № 76 від 17.05.2005 року\~та зареєстрованих в Міністрестві юстиції України 25.08.2005 за № 927/11207, технічне обслуговування жилих будинків включає комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання. Система технічного огляду жилих будинків включає проведення планових та позапланових оглядів (п.2.1). Планові огляди житлових будинків розподіляються на загальні та профілактичні. Профілактичні огляди жилих будинків та їх конструктивних елементів здійснюються відповідними спеціалістами виконавця послуг відповідно до встановленої періодичності (п. 2.1.4). Профілактичне обслуговування будинків є складовою технічного обслуговування і полягає в усуненні дрібних несправностей елементів будинків з метою забезпечення їх безперебійної роботи, а також попередження порушень санітарно-гігієнічних вимог до приміщень будинків, налагодження та регулювання окремих видів технічних пристроїв. Періодичність проведення профілактичного обслуговування елементів жилих будинків та граничні строки невідкладної ліквідації виявлених несправностей елементів жилих будинків наведена відповідно у додатках 2 та 3. Графіки профілактичного обслуговування елементів жилих будинків та їх результати записуються в відповідних журналах (п. 2.1.5). Згідно з додатком 2, періодичність профілактичного обслуговування елементів жилих будинків, зокрема систем водопроводу та каналізації становить від 3 до 6 місяців. У пункті 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 зазначено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, який повинен встановлювати причини залиття, зокрема чи залиття спричинено унаслідок несправності внутрішньобудинкових мереж водопостачання та водовідведення та з`ясування питання чи не було це наслідком недбалості осіб, мешканців квартир або інші обставини, що могли спричинити залиття. Форма вказаного акта встановлена в додатку № 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій. Згідно ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», під утриманням будинків і прибудинкових територій розуміється господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством. Вказана стаття також визначає, що виконавцем послуг є суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору. Статтею 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій включають в себе, зокрема, обслуговування внутрішньо будинкових мереж та поточний ремонт. У справах про відшкодування шкоди потерпілі подають докази, що підтверджують факт завдання їм шкоди за участю відповідача, розмір такої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду, при цьому обов`язок доведення відсутності своєї вини несе відповідач. Відповідно до усталеної судової практики при розгляді позовів про відшкодування шкоди необхідно мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними /діями/ і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Відповідно до ст. 4 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», визначена мета створення об`єднання та його статус. Так, об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Основна діяльність\~об`єднання\~полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обгрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання. Тому, посилання представників відповідача у судовому засіданні на той факт, що Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Робоча 75» не є балансоутримувачем будинку [ADDRESS] , а лише є обслуговуючою організацією, не має значення для відповідальності за неналежне утримання внутрішньобудинкових мереж централізованого тепло- та водо- постачання. Судом встановлено, що в наслідок прориву труби внутрішньобудинкових мереж централізованого водопостачання холодної води у квартирі [ADDRESS] , відбулось затоплення квартири [ADDRESS] , яка належить позивачці та яка знаходиться на 1-му поверсі вказаного шістнадцятиповерхового будинку [ADDRESS] . В акті про залиття житлового приміщення від 02.02.2024 року зазначено, що\~прорив стояку холодного водопостачання в санвузлі квартири [ADDRESS] виник внаслідок пошкодження труби корозією внаслідок скупчення конденсату. Представники відповідача у судовому засіданні наполягали, що їх вини в настанні наслідків пориву труби та залиття квартири [ADDRESS] не має, оскільки під час огляду квартири [ADDRESS] , у якій сталося порив системи холодного водопостачання, комісією було виявлено, що стояк був повністю обгорнутий в клейкий матеріал, що призвело до пошкодження труби корозією внаслідок скупчення конденсату. Виходячи з встановленого, відповідачі вважають, що прорив стояку холодного водопостачання в санвузлі виник внаслідок безвідповідального ставлення власників квартири [ADDRESS] . Згідно з ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд звертає увагу, що цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Аналогічний правовий висновок міститься\~у постановах Верховного Суду від 11.12.2018 у справі №759/4781/16-ц, від 11.09.2019 у справі № 203/2378/14-ц та від 28.08.2019 у справі № 638/20603/16. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень\~ЦК України\~щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Однак, суд прийшов до висновку, що акт про залиття, у якому зазначено комісією причину пориву системи холодного водопостачання у зв`язку з тим, що стояк був повністю обгорнутий в клейкий матеріал, що призвело до пошкодження труби корозією внаслідок скупчення конденсату, не є належним та допустимим доказом відсутності вини відповідача у спричинені шкоди, оскільки склад комісії, який оглядав місце пориву, не має спеціальних знань для встановлення причин пориву труб, а лише може встановлювати відповідно до вимог законодавства причину залиття. Тому, доводи представників відповідача, щодо порушення порядку експлуатації труб холодного водопостачання власниками квартири [ADDRESS] , не повідомлення ОСББ про їх стан і необхідність заміни і стало причиною залиття квартири позивача, оцінюється судом як припущення та не спростовують вину ОСББ у заподіянні шкоди внаслідок його бездіяльності, а саме невиконанні планових профілактичних робіт з підтримання належної експлуатації та нормального функціонування загальних внутрішньо будинкових мереж. Крім того, на підтвердження відсутності своєї вини, відповідач надав суду рішення правління ОСББ від 23.03.2018 року № 8, що заміна аварійних стояків проводиться ОСББ у разі надання мешканцями необхідних матеріалів. Рішення правління ОСББ від 01.03.2022 року № 36 проведення ремонту та заміни стояків ХВП, ГВП, каналізації та теплопостачання, які розташовані у приміщеннях квартир, за заявами співвласників. Матеріали для проведення робіт надаються власниками або мешканцями квартир. На переконання суду, вказаними документами (рішення ОСББ про проведення ремонту та заміни стояків ХВП, ГВП, каналізації та теплопостачання ) не підтверджується належне виконання відповідачем обов`язків з утримання і технічного обслуговування внутрішньобудинкової системи водопроводу, зокрема у період часу, коли сталось залиття (02.02.2024 року). Також, відповідачем не надано доказів належного виконання своїх обов`язків, передбачених п. 2.1, 2.2 та розділом 2.3. Технічне обслуговування жилих будинків Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року та ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», щодо проведення ним планових та позапланових оглядів жилих будинків,\~профілактичного обслуговування елементів жилих будинків, зокрема систем водопроводу та каналізації або Актів про не допуск до квартири. Невжиття відповідачем заходів з профілактичного обслуговування загально- будинкової мережі водовідведення свідчить про бездіяльність ОСББ та невиконання зобов`язань щодо належного утримання спільного майна багатоквартирного будинку, що призвело до неспроможності негайного вжиття заходів з усунення аварійної ситуації, та, як наслідок, заподіяння майнової шкоди співвласникам будинку, зокрема позивачу. Статтею 89\~ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Відповідно до\~ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Надаючи оцінку зібраним у справі доказам, суд зазначає, що позивач довів заподіяння шкоди його майну, що сталось внаслідок залиття вищерозташованої квартири [ADDRESS] через порив внутрішньобудинкової мережі стояка холодного водопостачання. Аналіз чинного законодавства свідчить, що саме ОСББ, як управитель будинку, є відповідальною особою за належне утримання і технічне обслуговування будинку, зокрема і внутрішньої системи стояків ХВП. З огляду на це, суд вважає ОСББ «Робоча 75» є належним відповідачем у цій справі. Таким чином, позивач довів належними та допустимими доказами факт заподіяння шкоди внаслідок залиття її квартири, причинно-наслідковий зв`язок та розмір завданих збитків. Разом з цим наявність вини у завданні шкоди позивачу внаслідок протиправної бездіяльності, стороною відповідача не спростовано. Не спростовано відповідачем і розміру завданої матеріальної шкоди, яка підтверджена позивачем належними доказами, зокрема відповідачем не ініційовано проведення будівельно-технічної експертизи чи надання інших доказів на противагу доводам позивача. Тому, суд вважає обґрунтованою заявлену суму матеріальної шкоди у розмірі 145 539 грн. 46 коп., а тому вона підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. Відповідно до частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пунктах 3, 9\~постанови від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Згідно з частиною першою, пунктом 3 частини другої, частиною третьою\~статті 23 ЦК України,\~особа\~має право\~на відшкодування\~моральної шкоди,\~завданої внаслідок\~порушення її\~прав.\~Моральна шкода\~полягає у\~душевних стражданнях,\~яких фізична\~особа зазнала\~у зв`язку\~із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Судом встановлено, що позивач внаслідок пошкодження її квартири за наслідками її залиття, з вини відповідача, зазнала моральних переживань, які полягали у відчутті негативних емоцій та переживань з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушенні звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. З огляду на викладене, з врахуванням принципів справедливості та розумності, суд вважає достатніми та такими, що відповідають порушеному праву, розмір моральної шкоди в розмірі 1 000 грн. Крім того, стягненню з відповідача підлягає понесені позивачем витрати за складання висновку про вартість майнової шкоди в сумі 10 362 грн. 78 коп., що підтверджується квитанцією № 0.0.3540866310.1 від 20.03.2024 року (а.с. 63). Відповідно до\~ст.\~141\~ЦПК України,\~судовий збір\~покладається на\~сторони пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог.\~Оскільки позов\~задоволено частково,\~то з\~відповідача на\~користь позивача\~необхідно стягнути\~судовий збір\~за подачу\~позову у\~розмірі 2\~770\~грн. 22 коп. (1559 грн. 02 коп. за майнову вимогу та 1211 грн. 20 коп. за моральну немайнову шкоду). Відповідно заява представника відповідача у відзиві про стягнення з позивача на користь ОСББ витрат на правничу допомогу, не підлягає задоволенню у зв`язку з безпідставністю. На підставі викладеного та

Outcome: partial