Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-19 00:00:00

Позивач [PERSON] 23.01.2025 року звернулась до Святошинського районного суду м. Києва з позовом до Київської гімназії східних мов № 1 про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, яким просить скасувати наказ № 37-Т від 08.10.2024 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності вчителя японської мови [PERSON] ». В обґрунтування позову зазначила, що наказом № 37-Т від 08.10.2024 року її було притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді догани. Разом з тим, наказ не містить конкретних фактів протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), зміст та визначення розпорядчих дій самого наказу не мають юридичної сили, оскільки наказ виданий з порушенням. Крім того, зазначила, що в наказі яким оголошено догану не зазначено конкретних наслідків чи заподіяну шкоду, не визначено ступінь тяжкості конкретно окресленого вчиненого винного проступку, а обставини змісту наказу є такими, що не відповідають дійсності подіям. Позивач вважає, що відповідачем не доведено наявності складу дисциплінарного проступку в його діях або бездіяльності, оскаржуваний наказ не містить посилання на норму закону, яку порушено та не сформульований склад дисциплінарного порушення. Ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва від 27.01.2025 року було відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила задовольнити, посилаючись на обставини викладені у позовній заяві. Представник відповідача в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позову, просила відмовити у повному обсязі, посилаючись на поданий до суду відзив. Суд, вислухавши позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, письмові докази, дійшов висновку, про наявність правових підстав для задоволення позову, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [PERSON] з 15.08.1988 року по теперішній час працює у Київській гімназії східних мов № 1 на посаді вчителя японської мови. 08.10.2024 року за підписом директора Київської гімназії східних мов № 1 Проскура О. було винесено наказ № 37-Т «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності вчителя японської мови [PERSON] , яким застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани до вчителя японської мови [PERSON] (а.с. 9). Зі змісту оспорюваного наказу вбачається, що 13.09.2024 року о 14:05 вчитель японської мови [PERSON] організувала збір учнів 5-А класу у дворі гімназії з метою їх участі у позакласному заході «Японська осінь», що проводився в рамках співпраці з Київським політехнічним інститутом, за підтримки Посольства Японії в Україні на базі «Центру вивчення японської мови» за адресою м. Київ, проспект Берестейський, 37. Згідно з умовами наказу № 177 «Про участь учнів гімназії та вчителів японської мови у фестивалі «Японська осінь» на базі КПІ імені Ігоря Сікорського» від 12.09.2024 р., вчитель японської мови [PERSON] мала забезпечити проведення інструктажів з безпеки життєдіяльності та ознайомити учнів із правилами поведінки у громадських місцях під час слідування до місця проведення заходу в умовах військового стану. Однак [PERSON] відмовилася ознайомлюватися з наказом, про що було складено відповідний акт. Незважаючи на це, вчитель самостійно вирішила організувати позакласний захід, не повідомивши адміністрацію закладу, класного керівника 5-А класу та організувала учнів 5-А класу для участі у фестивалі «Японська осінь». Відповідно до доповідних записок заступника директора з НВР Андрук Л.М. , заступника директора з НВР Захарченко О.О. , чергового адміністратора, заступника директора з НВР Тріщук О.М. , класного керівника 5-А класу [PERSON] , сторожа [PERSON] , у процесі організації цього заходу було виявлено низку порушень, які стосуються недотримання вимог безпеки життєдіяльності учасників освітнього процесу, порушення правил внутрішнього трудового розпорядку гімназії та посадової інструкції вчителя, а саме: ??вчителем [PERSON] не було проведено інструктаж з учнями щодо безпеки життєдіяльності та правил поведінки у громадських місцях під час слідування до місця проведення заходу та не здійснено відповідний запис у журналі «Реєстрації інструктажів» 5-А класу. Чим порушено Положення про організацію роботи з охорони праці та безпеки життєдіяльності учасників освітнього процесу в установах та закладах освіти, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 26.12.2017 № 1669 , а саме: розділ TV, пункти 6.1, 6.2, 6.3, 6.4, 6.5, 6.6, 6.7 та розділ VII, пункти 7, 8. Інструкції № 6 - БЖД з безпеки життєдіяльності учнів під час групових поїздок, пішохідних екскурсій та дорожньо-транспортного руху учнів; Інструкції № 7 - БЖД з безпеки життєдіяльності учнів під час перебування у громадських місцях, проведення масових заходів на базі інших навчальних закладів та установ, затверджених наказом директора Київської гімназії східних мов № 1 № 38 від 20.04.2023 р.; порушено посадову інструкцію вчителя № 4 від 01.09.2022 р., розділ 4, пункти 4.1, 4.2, 4.4., розділ 7, пункти 7.1, 7.2, 7.3, 7.4, 7.5 (а.с. 9). Відповідно до наказу директора Київської гімназії східних мов № 1 Проскури О. № 177 від 12.09.2024 року «Про участь учнів гімназії та вчителів японської мови у фестивалі «Японська осінь» на базі КПІ імені Ігоря Сікорського організованим Українсько-Японським центром за підтримки Посольства Японії в Україні», було доручено організувати участь учнів, які вивчають японську мову та вчителів японської мови [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] у фестивалі «Японська осінь», в тому числі вчителям японської мови доручено провести інструктажі з техніки безпеки під час участі у заходах за межами освітнього закладу, правил поведінки в громадських місцях під час слідування до місця проведення заходу у період військового стану ( а.с.27). Крім того, з вищезазначеного наказу вбачається, що на учителів японської мови [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] було покладено відповідальність за збереження життя та здоров`я здобувачів освіти на час слідування до КПІ імені Ігоря Сікорського, перебування під час та до завершення заходу. Відповідно до акту від 12.09.2024 року Київської гімназії східних мов № 1 складеного за підписом заступника директора з НВР Захарченко О.О. , вчителя технологій [PERSON] , заступника директора з НВР Журба Т.С. , Андрук Л.М . 12.09.2024 року [PERSON] була ознайомлена з наказом № 177 від 12.09.2024 року, проте ставити підпис в наказі відмовилась, про що складено даний акт (а.с. 28). Відповідно до наказу В.о. директора Київської гімназії східних мов № 1 Довгань В. № 31-Т від 16.09.2024 року «Про надання пояснень щодо порушення охорони праці та безпеки життєдіяльності», вчителю японської мови [PERSON] було наказано надати письмові пояснення до 18.09.2024 року до 17 год. 00 хв. з приводу порушення посадової інструкції вчителя п.7.1, 7.2, 7.4 та інструкції з техніки безпеки в умовах воєнного стану під час відвідування фестивалю «Японська осінь» (а.с. 35). Відповідно п. 7.1 посадової інструкції Київської гімназії східних мов № 1 затвердженої 01.09.2022 року Проскура О. , учитель керується у своїй діяльності правилами й нормами з охорони праці та безпеки життєдіяльності, цивільного захисту, пожежної безпеки. Відповідно до п. 7.2 інструкції, учитель вживає заходів щодо збереження життя та здоров?я учнів під час освітнього процесу. Негайно повідомляє адміністрацію закладу освіти про нещасний випадок, що трапився з учнем, надає йому домедичну допомогу, викликає медпрацівника. Бере участь у розслідуванні нещасного випадку та вживає заходів з усунення його причин. Відповідно до п. 7.4 інструкції, учитель несе відповідальність за порушення правил і норм охорони праці та безпеки життєдіяльності, цивільного захисту, пожежної безпеки, передбачених відповідними правилами та інструкціями. Згідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 12 ЦПК України, судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1 ст. 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до статті 139 КЗпП України, працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана чи звільнення. Дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника (частина 1 статті 147-1 КЗпП України). При вирішенні питання про правомірність притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності підлягає з`ясуванню, в чому конкретно проявилось порушення трудової дисципліни, чи додержані власником або уповноваженим ним органом, передбачені статтями 147-1, 148, 149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи правомочним органом накладено дисциплінарне стягнення, чи не закінчився для цього встановлений строк, чи не застосовувалося вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувались при обранні виду стягнення ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають із правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності; ознакою порушення працівником трудової дисципліни, яка може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у формі оголошення догани, є наявність вини в його діях чи бездіяльності, шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними і поведінкою правопорушника. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. У трудовому праві діє принцип презумпції невинуватості, згідно з яким не можна працівника притягнути до дисциплінарної відповідальності, доки не доведена роботодавцем його вина, і працівник не зобов`язаний сам доводити свою невинуватість. Правові висновки щодо застосування норм права у подібних правовідносинах викладені, зокрема, у постановах Верховного Суду від 13 травня 2022 року у справі № 331/2395/20, від 27 квітня 2021 року у справі № 461/8132/17, від 20 травня 2020 року у справі № 754/4355/17, від 22 липня 2020 року у справі № 554/9493/17 та інших. Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 22.07.2020 у справі № 554/9493/17 «при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності». Як далі зазначає Верховний Суд у вказаній постанові наказ про накладення на позивача дисциплінарного стягнення не відповідає вимогам трудового законодавства, зокрема у ньому не зазначено, коли мало місце і в чому конкретно полягає порушення позивачем трудових обов`язків. Так, з врахуванням зазначених обставин суд прийшов до висновку, що наказ про накладення на позивача дисциплінарного стягнення не відповідає вимогам трудового законодавства, зокрема оскаржуваний наказ про оголошення догани не містить вказівки та в ньому не конкретизовано, яке порушення трудової дисципліни було допущено ним та за які саме дії або бездіяльність його притягнуто до відповідальності у вигляді догани. З врахуванням зазначеного в наказі та обставин справи, суд вважає, що підстави зазначені в наказі від 08.10.2024 року є узагальненими та формальними, не містять ознак вчинення дисциплінарного проступку позивачем. Окрім цього, суд вважає, що з доказів долучених до справи зі службових записок та доповідної не вбачається, що через дії позивача настали певні негативні наслідки, або ж останній не належним чином виконував покладені на нього обов`язки. Таким чином, суд прийшов до висновку, що матеріали справи не містять даних про вчинення позивачем винного проступку, який спричинив негативні наслідки, наявності умислу на порушення трудової дисципліни, реальних підтверджень такого проступку та належного службового розслідування, з метою доведення обставин, на які посилається відповідач. Загалом вбачається, що підстави притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності були дослідженні суб`єктивно, без надання повної оцінки обставин ситуації. Відповідно до положень Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. У рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Коробов проти України» (заява № 39598/03 від 21 липня 2011 року) суд вказав, що при оцінці доказів, суд, як правило - застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростованих презумпцій факту. Таким чином, аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог, а саме про скасування оспорюваного наказу. Відтак, позовна заява підлягає задоволенню, з зазначених вище підстав. Судові витрати, згідно ст. 141 ЦПК України підлягають стягненню з відповідача на користь позивача, відповідно до задоволення позовних вимог.

Outcome: approved