Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-29 00:00:00

ТОВ «УК «Затишок Сервіс» звернулося до Дніпровського районного суду Дніпропетровської області з позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості. В обґрунтування позовних вимог вказано, що між сторонами по справі було укладено Договір про надання послуг з управління будинком, спорудами та прибудинковою територією багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] від 27.09.2019 року № 1/3/ДБ. 09.06.2020 року за відповідачами зареєстровано право приватної власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] , в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Станом на 21.10.2023 року у Відповідачів існує прострочена заборгованість за спожиті житлово комунальні послуги у розмірі 3\~555, 52. На підставі вищенаведеного, позивач просить стягнути з відповідачів заборгованість за надані послуги, а також суму судових витрат. Відповідачі надали до суду відзив на позовну заяву, в якій вказують, що позивачем було порушено вимоги ЦПК України при подачі позовної заяви, а також вважає, що платіжне доручення про сплату судового збору не було зараховано за дану справу, та просить визнати його недостовірним доказом. Представник позивача подав до суду відповідь на відзив, в якому заперечував проти викладених у відзиві обставин, вказує, що дотримався вимог ЦПК України при подачі позовної заяви. Ухвалою суду від 25.02.2025 року прийнято до провадження заяву про збільшення позовних вимог представника позивача за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Затишок Сервіс» до [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості, в якій позивач просить стягнути заборгованість за спожиті житлово комунальні послуги у розмірі 4770,47 грн. Представник позивача у судовому засіданні вказував, що відповідачі доказів на спростування позовних вимог не надали, позовну заяву підтримала та просила її задовольнити. Відповідачі у судовому засіданні заперечували проти задоволення позову, надали письмову заяву про належність та допустимість доказів, зокрема зазначили, що наданий позивачем документ про розрахунок заборгованості не є належним доказом, оскільки складений російською мовою та не містить обов`язкових реквізитів, заперечували проти позовних вимог.\~ Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню за наступних підстав. Судом встановлено, що 27.09.2019 року. між Товариством з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Затишок Сервіс» і співвласниками багатоквартирного будинку [ADDRESS] було укладено Договір про надання послуг з управління будинком, спорудами та прибудинковою територією багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] від 27.09.2019р. № 1/3/ДБ. За відповідачами зареєстровано право приватної спільної часткової власності на нежитлове приміщення [ADDRESS] , у поділі 9/10 за [PERSON] та 1/10 за [PERSON] , що підтверджується Витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 223668965 від 11.09.2020 року та №223668965 від 11.09.2020 року. Згідно п.1.1. управитель зобов`язується надавати співвласникам послугу з управління багатоквартирним будинком, що розташований за адресою: [ADDRESS] та прибудинковою територією, а співвласники зобов`язуються оплачувати управителю послугу з управління згідно з вимогами законодавства та умовами цього договору. Відповідно до п. 1.7., даний договір підписується на умовах, затверджених зборами співвласників, та є обов`язковим для виконання всіма співвласниками приміщень Об`єкту. Рішення зборів співвласників є обов`язковими для всіх співвласників, включаючи тих, які набули право власності на квартиру чи нежитлове приміщення після прийняття рішення та укладання цього договору. Згідно п. 2.1. ціна послуги з управління становить 5,60 гривень на місяць за 1 м2 загальної площі житлового приміщення або комори та 4,80 гривень на місяць за 1 м2 площі гаражу у будинку та включає: витрати на утримання будинку та прибудинкової території і поточний ремонт спільного майна будинку: за квартиру/комору у розмірі 4,38 гривень за 1 м2; за гараж 3,58 гривень за 1 м2; винагороду управителя в розмірі 1,22 гривень за 1 м2 загальної площі житлового або нежитлового приміщення у будинку (в тому числі податки і збори що оплачує управитель та адміністративні витрати). Відповідно до п. 2.3. розрахунковим періодом є календарний місяць (з першого по останній день місяця). Сторони погодилися, що Замовник сплачує за надані У правителем Послуги, щомісяця за попередній місяць не пізніше 20 (двадцятого) числа календарного місяця слідуючого за розрахунковим. відповідно до наданих Управителем Послуг. За бажанням співвласника оплата послуги з управління може здійснюватися шляхом внесення авансових платежів. Пунктом 2.4. передбачено, що вартість послуги управителя може бути змінена управителем в односторонньому порядку при зростанні рівня інфляції більше ніж на 10 % з дати укладання цього договору в річному еквіваленті відповідно до даних державної служби статистики України, оприлюднених на офіційному сайті, збільшення розміру мінімальної заробітної плати, ведення нових податків та зборів для підприємств та організацій що надають послуги з управління будинком, збільшення вартості електроенергії, про що управитель має повідомити Замовника не менш ніж за 1 місяць до проведення змін, при цьому додаткові зміни до цього договору не вносяться Згідно п. 2.5. розмір плати за послугу управління нараховується управителем та сплачується замовником шляхом множення загальної площі квартири/нежитлового приміщення об`єкту, що належить замовнику на вартість послуги управителя, що встановлена виходячи з розрахунку за 1 м2 загальної площі квартири/нежитлового приміщення відповідно до Додатку №3 Договору. Відповідно до п. 2.6. до розміру плати за послугу управління включається розмір оплати за забезпечення управителем електропостачання та водопостачання у квартири/нежитлові приміщення об`єкту через приєднані зовнішньобдинкові мережі, що утримуються управителем (у випадку відсутності у замовника відкритого індивідуального особового рахунку з постачальником таких послуг), а також витрати управителя на забезпечення електропостачання і водопостачання необхідні для забезпечення функціонування будинку. Розрахунки з підприємствами-постачальниками за послуги в місцях загального користування здійснюються за показниками загальнобудинкових приладів обліку. Кошти на оплату комунальних послуг управителем надходять від співвласників на його поточний банківський рахунок для подальшого перерахування підприємствам-постачальникам, відповідно до наданих постачальниками послуг рахунків. Нарахування Ta забезпечення управителем електропостачання тa водопостачання квартир/нежитлових приміщень об?єкту через приєднанні зовнішньобудинкові мережі здійснюється за даними засобів обліку, встановлених у квартирах/нежитлових приміщеннях кожного замовника у відповідності із ціною, встановленою органом, уповноваженим встановлювати ціну/тариф на електропостачання та водопостачання при умові відсутності у замовника відкритого індивідуального особового рахунку. У разі зміни ціни/тарифу на послуги електропостачання та водопостачання органом, уповноваженим її встановлювати (затверджувати) в установленому законом порядку, У правитель має право без додаткового узгодження з замовником збільшити вартість комунальних послуг на електропостачання та водопостачання Об`єкту, при цьому додаткові зміни до цього договору не вносяться. Як вбачається з п. 3.1.5. замовник зобов`язаний оплачувати управителеві за надані послуги з управління в порядку, за ціною та у строки, встановлені цим договором. співвласники несуть відповідальність за своєчасність оплати незалежно від використання приміщень, використання їх особисто чи надання їх в оренду або передання третім особам будь-яким іншим способом. Пунктом 5.5. встановлено, що відсутність з будь-яких причин у замовника рахунків на оплату не є підставою для несплати/несвоєчасної сплати за послуги управління. У випадку прострочення платежу замовником, останній сплачує управителю пеню у розмірі 0,01% від суми заборгованості за кожен день прострочення платежу. При цьому загальний розмір сплаченої пені не може перевищувати 100 відсотків загальної суми боргу». Позивачем були надані Відповідачам послуги за Договором про надання послуг з управління будинком, спорудами та прибудинковою територією багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] від 27.09.2019 року № 1/3/ДБ, проте відповідачами не було здійснено оплати за надані послуги, а тому станом на 21.10.2023 року у відповідачів існує прострочена заборгованість у розмірі 3\~555, 52 грн, що підтверджується взаєморозрахунком із споживачами послуг за період 09.2020-09.2023 рр., особовий рахунок: «ДБС1К3096». Відповідно до (мовою оригіналу) взаиморасчету с потребителями услуг за період 06.2020-06.2024 рр., лицевой счет равно «ДБС1К3096» станом на 30.06.2024 року у відповідачів існує прострочена заборгованість у розмірі 4770,47 грн. Згідно зі ст. 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Пунктом 10 ч. 1ст. 7 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» передбачено: обов`язків співвласників багатоквартирного будинку, в тому числі - своєчасно сплачувати за спожиті житлово-комунальні послуги. Частиною 2 ст. 7 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» передбачено, що кожний співвласник несе зобов`язання щодо належного утримання, експлуатації, реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку пропорційно до його частки співвласника. Пунктом 5 тієї ж статі встановлено, що індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами тощо. Відповідно до висновку Верховного Суду України, висловленого у постанові від 20 квітня 2016 року у справі № 6-2951цс15, хоч у частині першій статті 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах, проте відповідно до пункту 1 ч. 1ст. 20 цього Закону споживач має право, зокрема, одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг. Споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Факт відсутності договору про надання житлово-комунальних послуг сам по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі (аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 вересня 2018 року у справі № 750/12850/16-ц і у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 6 листопада 2019 року у справі № 642/2858/16). Відповідно до ст. 509 ЦК України, зобов`язання це правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно зі ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України. Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ч. 1ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором. Відповідно до ст. 626 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Положеннями ч. 1 ст.\~901, ч. 1 ст.\~903ЦК України\~визначено, що за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором. Так, згідно\~ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник. Відповідно доп.6ч.1ст.1Закону України «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач - фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги. Згідно ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», індивідуальний споживач зобов`язаний, зокрема, укладати договори про надання житлово-комунальних послуг у порядку і випадках, визначених законом, оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Відповідно до ст. ст.\~7,\~8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», виконавець зобов`язаний, зокрема, забезпечувати своєчасність надання, безперервність і відповідну якість комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договорів про їх надання, у тому числі шляхом створення системи управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів, а споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Порядок оплати за житлово-комунальні послуги визначений у\~ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», а саме: споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору. Таким чином, відповідач зобов`язаний оплатити за надані житлово-комунальні послуги, якщо він фактично користувалися ними. Водночас, відсутність договору про надання житлово-комунальних послуг не може бути підставою для звільнення від оплати послуг у повному обсязі. Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду, від 26 вересня 2018 року, справа № 750/12850/16-ц, від 06 листопада 2019 року, справа № 642/2858/16. Згідно п. 6 ч. 1\~ст.\~7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», споживач має право, зокрема, на неоплату вартості комунальних послуг (крім постачання теплової енергії) у разі їх невикористання (за відсутності приладів обліку) за період тимчасової відсутності в житловому приміщенні (іншому об`єкті нерухомого майна) споживача та інших осіб понад 30 календарних днів, за умови документального підтвердження відповідно до умов договорів про надання комунальних послуг. Відповідно до\~ст. 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Суд відхиляє доводи відповідача про недотримання норм ЦКП України при подачі позовної заяви, оскільки в ухвалі суду від 09.01.2024 року зазначено, що позовна заява подана з додержанням вимог статей 175-177 ЦПК України, справа підсудна Дніпропетровському районному суду Дніпропетровської області, підстави для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження у справі відсутні. З матеріалів справи вбачається, що у зв`язку з неналежною сплатою коштів за надані послуги, у відповідачів перед позивачем утворилась заборгованість (сума основного боргу) станом на 30.06.2024 року у розмірі 4 770,47 грн., а тому позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Відповідно до ч. 2 ст. 7 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» передбачено, що кожний співвласник несе зобов?язання щодо належного утримання, експлуатації, реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку пропорційно до його частки співвласника. Враховуючи те, що відповідачі мають різну частку співвласництва, відповідно сума заборгованості, яка підлягає стягненню, має бути пропорційна цій частці. На підставі ст. 141 ЦПК України з відповідачів буде солідарно стягнуто на користь позивача понесені та документально підтверджені витрати по сплаті судового збору у розмірі 2\~684 грн. 00 коп. На підставі викладеного,

Outcome: approved