Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-18 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду із позовом до відповідача в інтересах неповнолітніх дітей [PERSON] та [PERSON] про визнання недійсним свідоцтва про права на спадщину та скасування державної реєстрації права власності на 1/3 частку квартири. В обґрунтування поданого позову зазначає, що [INFO] помер колишній чоловік позивача - [PERSON] , який до дня смерті проживав у м. Львові. Шлюб ними розірвано на підставі рішення Залізничного районного суду м. Львова від 27.10.2020 року. У шлюбі мають двох дітей: сина [PERSON] , 2013 року народження, та сина [PERSON] , 2017 року народження. Позивач перебуває у м. Львові, нещодавно повернулася з-за кордону, де перебувала з дітьми. Після повернення до м. Львова позивач, знаючи про те, що у власності колишнього чоловіка було нерухоме майно, а їхні діти є спадкоємцями першої черги майна померлого батька, 10.05.2024 року звернулася до П`ятої Львівської державної нотаріальної контори із заявою щодо оформлення спадкових прав дітей. Однак, державним нотаріусом позивачу повідомлено, що 13.10.2023 року відповідачем було подано заяву про прийняття спадщини за законом після смерті внука та було заведено відповідну спадкову справу, а 26.01.2024 року відповідачем отримано свідоцтво про право на спадщину, яка складається із 1/3 частки квартири [ADDRESS] . З цих підстав позивачу було відмовлено в оформленні спадкових прав дітей шляхом видачі свідоцтв про право на спадщину за законом. При цьому, виявилося, що відповідач, діючи недобросовісно, умисно приховала від нотаріуса наявність спадкоємців першої черги, чим порушила їх майнові права. Квартира по [ADDRESS] двокімнатна, загальною площею 57,1 кв.м, житловою 32,9 кв.м, з кухнею та всіма комунальними вигодами. Заяви про відмову від спадщини батька в інтересах дітей позивач не подавала. Відтак, у зв`язку з тим, що умисними діями відповідача порушені майнові права неповнолітніх спадкоємців померлого [INFO] [PERSON] , позивач, як законний представник дітей, вимушена звернутися до суду за захистом їх майнових прав та просить визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом на ім`я [PERSON] , видане 26.01.2024 року П`ятою Львівською державною нотаріальною конторою на 1/3 частку квартири [ADDRESS] після смерті [PERSON] , а також скасувати державну реєстрацію права власності за [PERSON] на 1/3 частку квартири [ADDRESS] . Ухвалою судді Франківського районного суду м. Львова від 20.09.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Відповідно до ухвали Франківського районного суду м. Львова від 20.09.2024 року забезпечено позов шляхом заборони\~відчуження 1/3 частки у квартирі [ADDRESS] , належної [PERSON] згідно свідоцтва про право на спадщину №3-149 від 26.01.2024 року, виданого П`ятою львівською державною нотаріальною конторою (номер відомостей про речове право у Державному реєстрі речових прав 53453863, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень - індексний номер 71301370, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2868896346060). Ухвалою Франківського районного суду м. Львова від 31.10.2024 року витребувано в П`ятої Львівської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи № 521/2023, заведеної після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Згідно ухвали Франківського районного суду м. Львова від 29.04.2025 року підготовче провадження\~в цивільній\~справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті. В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала, просила такі задовольнити, надала пояснення, аналогічні викладеним в позовній заяві. При цьому, зазначила, що відповідач умисно скрила наявність у спадкодавця дітей для того, щоб усунути останніх від спадкування і домогтися оформлення спадщини виключно на себе. Після звернення відповідачу уваги на неприпустимість таких дій остання висловлювала готовність переоформити успадковану частку на користь дітей [PERSON] та [PERSON] , однак, в подальшому вказаного не зробила, на даний час будь-яких контактів уникає. В результаті рідні діти спадкоємця позбавлені будь-якої спадщини після смерті батька, що потребує вжиття відповідних заходів для захисту прав дітей. Відповідач в судове засідання не з`явилася, належним чином повідомлялася про час та місце розгляду справи шляхом направлення повісток на адресу зареєстрованого місця проживання відповідача [PERSON] , а саме: [ADDRESS] . Зазначені повістки повернуті поштовою установою на адресу суду з відміткою "адресат відсутній", що відповідно до положень ст.128 ЦПК України вважається належним повідомленням сторони про час і місце розгляду справи. Представники третіх осіб - Органу опіки та піклування в особі Франківської районної адміністрації Львівської міської ради та П`ятої Львівської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явилися, належним чином повідомлялися про час та місце розгляду справи. За загальним правилом частини першої\~статті 223 ЦПК України\~неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому, відповідно до частини четвертої названої статті Кодексу у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). З огляду на це та враховуючи одночасне існування умов, перелічених у частині першій\~статті 280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд за згодою позивача, вважає за можливе розглянути справу за відсутності належно повідомленого про судове засідання відповідача з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення. З`ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити з наступних підстав. Встановлено, що [PERSON] та [PERSON] є батьками [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Вказане підтверджується свідоцтвами про народження серії [NUMBER] від 11.12.2013 року та серії [NUMBER] від 11.10.2017 року, виданими Залізничним відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Львівського міського управління юстиції та Франківським районним у м. Львові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Львівській області. Заочним рішенням Залізничного районного суду м. Львова від 27.10.2020 року у справі №462/3517/20 шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , що підтверджується повторним свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 28.06.2023 року, виданим Залізничним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. Згідно інформаційної довідки з Держаного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 394390708 від 11.09.2024 року, [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину № 3-149 від 26.01.2024 року є власником 1/3 частки квартири за адресою: [ADDRESS] . Як вбачається із відповіді П`ятої Львівської державної нотаріальної контори Львівської області від 23.08.2024 року № 1018/02-14/3, у П`ятій Львівській державній нотаріальній конторі Львівської області заведено спадкову справу №521/2023 (номер у Спадковому реєстрі: 71394387) після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . 13.10.2023 року [PERSON] - бабусею померлого - було подано заяву про прийняття спадщини за законом № 1737. 10.05.2024 року [PERSON] від імені малолітніх дітей [PERSON] та [PERSON] було подано заяву за №664 про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. Згідно представлених [PERSON] даних та матеріалів нотаріуса не було повідомлено про наявність інших спадкоємців за законом чи заповітом після смерті спадкодавця. А відтак, 26.01.2024 року П`ятою Львівською державною нотаріальною конторою було видано свідоцтво про право на спадщину за законом №3-149, яким посвідчено, що спадкоємцем до майна померлого [PERSON] є його бабця [PERSON] ; спадщина складається із 1/3 частки квартири [ADDRESS] . Вказане підтверджується матеріалами спадкової справи № 521/2023, заведеної після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Зокрема, відповідач [PERSON] 13.10.2023 року звернулася до П`ятої Львівської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті онука [PERSON] . При цьому, відповідачем не було повідомлено нотаріуса про наявність інших спадкоємців за законом чи заповітом після смерті спадкодавця. 26.01.2024 року П`ятою львівською державною нотаріальною конторою видано свідоцтво про право на спадщину за законом № 3-149, відповідно до якого спадкоємцем до майна померлого [PERSON] є його бабця - [PERSON] . Спадщина складається із 1/3 частки квартири [ADDRESS] . Відповідно до ч. 1\~ст.\~1216\~ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). В ч. 1\~ст. 1217 ЦК України\~встановлюються види спадкування\~за законом та за заповітом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ч. 1\~ст. 1218 ЦК України). Згідно з ч. 1\~ст.\~1221\~ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини (ч. 1\~ст. 1222 ЦК України). Відповідно до ч.ч. 1, 2\~ст.\~1223\~ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Цивільний кодекс України\~передбачає черговість спадкування за законом. Так, кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу\~(ч. 2\~ст. 1258 ЦК України). Відповідно до ст. 1261, 1262 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Отже, зважаючи на той факт, що за час свого життя [PERSON] , який помер [INFO] , не склав заповіт, спадкування після його смерті здійснюється за законом відповідно до положень ст.ст. 1261, 1262 ЦК України. Водночас, враховуючи, що на момент видачі нотаріусом свідоцтва про право на спадщину за законом на ім`я [PERSON] , [INFO] , яка є бабцею померлого [PERSON] та входить до другої черги спадкоємців, існували інші спадкоємці майна померлого, а саме його неповнолітні діти - [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , які відповідно до ст. 1261 ЦК України є спадкоємцями першої черги за законом і усувають від спадкування спадкоємців наступних черг, що не було враховано на час видачі відповідного свідоцтва, суд вважає, що наявні достатні підстави для визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом на ім`я [PERSON] , [INFO] , виданого 26.01.2024 року П`ятою Львівською державною нотаріальною конторою в межах спадкової справи №521/2023 та зареєстрованого в реєстрі за №3-149, на 1/3 частку квартири [ADDRESS] після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Згідно із\~ст. 41 Конституції України\~кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Громадяни для задоволення своїх потреб можуть користуватися об`єктами права державної та комунальної власності відповідно до закону. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Згідно з положенням ч. 1\~ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»\~записи до Державного реєстру прав вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав. Відповідно до абз. 3 ч. 2\~ст.\~26\~цього Закону виправлення помилки, відомостей, що впливають на права третіх осіб, здійснюється державним реєстратором виключно за наявності згоди таких осіб або на підставі судового рішення. Відповідно до ч. 2\~ст.26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»\~у разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, а також у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37\~цього Закону, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав. Внесення змін до записів Державного реєстру прав, зупинення реєстраційних дій, внесення запису про скасування державної реєстрації прав або скасування рішення державного реєстратора здійснюються у порядку, передбаченому для державної реєстрації прав (крім випадків, коли такі дії здійснюються у порядку, передбаченому статтею 37\~цього Закону). Відповідно до п.п.5 п.4 Порядку ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, ведення державного реєстру передбачає внесення змін до записів Державного реєстру прав, внесення записів про скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяження, скасування записів Державного реєстру прав. Відтак, оскільки суд визнає недійсним свідоцтво про право на спадщину, наявні підстави для скасування державної реєстрації права власності за [PERSON] на 1/3 частку квартири [ADDRESS] , здійснену 26.01.2024 року державним нотаріусом П`ятої Львівської державної нотаріальної контори Кіріловою Тетяною Миколаївною на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (індексний номер 71301370) та відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 26.01.2024 року П`ятою Львівською державною нотаріальною конторою і зареєстрованого в реєстрі за №3-149. Зважаючи на викладене, позовні вимоги [PERSON] , яка діє в інтересах неповнолітніх дітей [PERSON] та [PERSON] , до [PERSON] , треті особи Орган опіки та піклування в особі Франківської районної адміністрації Львівської міської ради, П`ята Львівська державна нотаріальна контора, про визнання недійсним свідоцтва про права на спадщину та скасування державної реєстрації права власності на 1/3 частку квартири є обгрунтованими та підлягають задоволенню. Згідно з ч. 7 ст.\~158\~ЦПК\~України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Згідно з положеннями ст.141\~ЦПК\~України,\~у\~зв`язку\~із\~задоволенням\~позову, беручи до уваги той факт, що позивач звільнена від спати судового збору на підставі ст. 5 Закону України «Про судовий збір», з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 2422 грн. 40 коп. Враховуючи наведене та на підставі ст.ст.\~12,\~81,\~141,\~258,\~259,\~263-265,\~280-282, 284, 352,\~354 ЦПК України, суд

Outcome: approved