Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-19 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог. Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом, посилаючись на те, що 14 червня 2019 року [PERSON] звернувся до Акціонерного товариства «ЮНЕКС БАНК» з Анкетою-заявою на оформлення кредитної картки та встановлення кредитного ліміту, на підставі якої йому було здійснено відкриття рахунку та встановлено кредитний ліміт у розмірі 5\~000,00 грн зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 52% річних строком до 14 червня 2020 року. Таким чином, між відповідачем та АТ «ЮНЕКС БАНК» укладено договір про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб № 26205083857001.UAH, який складається з публічної пропозиції банку на укладення договору про комплексне банківське обслуговування, правил користування платіжною карткою, тарифів, анкети-заяви про акцепт публічної пропозиції, що надана клієнтом банку, виписки-повідомлення. Підпунктом 3.14.2. пункту 3.14 договору встановлено, що моментом виникнення несанкціонованої заборгованості (несанкціонованого овердрафту) є день виникнення негативного залишку по КР, який перевищує розмір витратного ліміту. Згідно з пп. 3.14.3. п. 3.14. договору клієнт сплачує банку проценти за користування несанкціонованим овердрафтом за ставками, які зазначені в тарифах. Відповідно до п. 2.3. тарифів за послуги та операції тарифного плану «Кредитна картка», які затверджено протоколом засідання ТК № 35 від 30 серпня 2018 року (зі змінами та доповненнями), плата за користування коштами у разі виникнення несанкціонованої заборгованості становить 60 % річних, яка списується з поточного рахунку в останній робочий день розрахункового періоду. Відповідно до пп. 3.22.6 п. 3.22. договору при перевищенні ліміту овердрафту та виникненні несанкціонованої заборгованості по КР, клієнт зобов`язаний погасити її в передбачені договором строки. У таких випадках клієнт зобов`язується сплачувати Банку проценти за користування несанкціонованим овердрафтом згідно з тарифами банку. Згідно з пп. 5.2.12 п.5.2 договору при виникненні несанкціонованого овердрафту клієнт зобов`язаний сплатити банку нараховані на суму несанкціонованої заборгованості проценти в розмірі, встановленому тарифами банку та\\або випискою-повідомленням. Відповідач свої зобов`язання за кредитним договором не виконав, у зв`язку із чим має заборгованість. Станом на 15 червня 2020 року відповідач кредитні кошти не повернув, а тому по рахунку № [NUMBER] .UAH від 14 червня 2019 року виникла несанкціонована заборгованість (несанкціонований овердрафт) рахунок № [NUMBER] .UAH-NO PRO від 15 червня 2020 року, внаслідок чого нарахування процентів відбулося у розмірі 60% річних. 31 березня 2021 року між Акціонерним товариством «ЮНЕКС БАНК» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ОМЕГА ФІНАНС» укладено договір факторингу №31/03-2021, на підставі якого позивач набув статус нового кредитора та отримав право грошової вимоги до боржників АТ «ЮНЕКС БАНК», зокрема відповідача за договором про комплексне банківське обслуговування № 26205083857001.UAH від 14 червня 2019 року та несанкціонованою заборгованістю (несанкціонований овердрафт) по рахунку № [NUMBER] .UAH-NO PRO від 15 червня 2020 року. Позивач зазначає, що станом на 31 березня 2021 року загальний розмір заборгованості відповідача за договором про комплексне банківське обслуговування №\~26205083857001.UAH від 14 червня 2019 року та несанкціонованою заборгованістю (несанкціонований овердрафт) по рахунку № [NUMBER] .UAH-NO PRO від 15 червня 2020 року становить 8 217 грн 96 коп.: 5\~014,56 грн прострочена заборгованість за тілом кредитом; 517,38 грн прострочена заборгованість за процентами, які нараховані за ставкою 52 % річних за період з 14 червня 2019 року по 14 червня 2020 року; 300,00 грн штрафи, пені за період з 14 червня 2019 року по 14 червня 2020 року; 2\~386,02 грн прострочені проценти, які нараховані за ставкою 60% річних за період 14 червня 2020 року (виникнення несанкціонованого овердрафту) по 31 березня 2021 року. Просить стягнути\~з відповідача\~заборгованість за\~кредитним договором\~у розмірі\~8\~217,96\~грн,\~а також\~понесені ним судові витрати. Процесуальні дії у справі. 10 квітня 2025 року позовна заява надійшла до суду. 15 квітня 2025 року судом отримана інформація щодо зареєстрованого місця проживання відповідача. 25\~квітня 2025\~року позовна\~заява прийнята\~до розгляду,\~провадження у справі відкрито. Розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Інші процесуальні дії у справі судом не здійснювались. Заяви, клопотання. У судове засідання сторони не викликались. Позивач не надав заперечення проти ухвалення заочного рішення у справі. Відповідач відзив не направив. Відповідно до ст. 247 ЦПК України в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Згідно з ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Клопотання учасників провадження до суду про розгляд справи з викликом сторін до судового засідання не надходило. У відповідності до вимог ст. ст. 280-281 ЦПК України, з урахуванням особливостей, встановлених для розгляду справ в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, суд вважає за можливе вирішити справу в заочному порядку, з огляду на те, що відповідач повідомлявся про перебування в провадженні суду цієї справи, однак у встановлений судом термін відзив на позовну заяву та/або клопотання про розгляд справи з викликом сторін - не подав, крім того, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи. Фактичні обставини, встановлені судом. 14 червня 2019 року між Акціонерним товариством «ЮНЕКС БАНК» та [PERSON] шляхом підписання відповідачем Анкети-заяви на оформлення кредитної картки та встановлення кредитного ліміту укладено договір про надання комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, згідно з умовами якого відповідачу здійснено відкриття поточного рахунку № [NUMBER] з використанням платіжної картки № 5375xxxxxxxx3635 та встановлено кредитний ліміт у розмірі 5 000,00 грн строком на 12 місяців зі сплатою процентів у розмірі 52% річних. Згідно з розділом 7 анкети-заяви до договору про надання комплексного банківського обслуговування фізичних осіб від 14 червня 2019 року відповідач підтвердив, що підписана ним заява разом із публічною пропозицією АТ "ЮНЕКС БАНК" та додатками до неї (правилами, умовами, тарифами) становить між клієнтом та банком договір про надання комплексного банківського обслуговування фізичних осіб. Розмір відновлювальної відкличної лінії, встановлений на підставі розгляду анкети-заяви, зазначається у виписці-повідомленні до договору. Відповідно до виписки-повідомлення № 26205083857001.UAH відповідачу на платіжну картку № [NUMBER] встановлено кредитний ліміт у розмірі 5\~000,00 грн з відсотковою ставкою за користування кредитними коштами 52% річних строком до 14 червня 2020 року, реальна річна відсоткова ставка 102,0446% річних, загальна вартість кредиту 8\~240,31 грн. Банківський продукт кредитна картка Хочука. Міститься примітка, що виписка є невід`ємною частиною анкети-заяви, договору. Паспорт споживчого кредиту, підписаний відповідачем, містить аналогічні умови договору. Крім того, містить інформацію про нарахування штрафу за прострочення оплати обов`язкового мінімального платежу у розмірі 100,00 грн та відсутність процентної ставки, яка застосовується при невиконанні зобов`язання щодо повернення кредиту, пені та інших платежів як наслідків прострочення виконання та/або невиконання зобов`язань за договором про споживчий кредит. Розділ 1 долученої позивачем до позову Публічної пропозиції ПАТ «ЮНЕКС БАНК» на укладання договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб, яка діє з 18 листопада 2015 року, містить такі терміни: Відновлювальна кредитна лінія (кредитна лінія) сума коштів, у межах якої банк кредитує держателя у гривні для здійснення платіжних операцій по картковому рахунку без зарахування коштів у сумі ліміту кредитної лінії на його банківський рахунок, відображаючи такі операції за рахунками банку для обліку кредитів. Сума ліміту кредитної лінії, строк її дії і умови її використання встановлюються цим договором, при цьому, держатель ПК має право користуватись коштами кредитної лінії у межах загального ліміту кредитної лінії частково або повністю. Витратний ліміт гранична сума коштів, доступна клієнту та або довіреній особі клієнта протягом певного періоду для здійснення операцій із застосуванням платіжної картки. Обчислюється як сума залишку на КР за мінусом суми незнижувального залишку та суми заблокованих, але не списаних коштів, або в разі встановлення ліміту овердрафту як сума ліміту овердрафту та залишку коштів на КР за мінусом суми незнижувального залишку, нарахованих відсотків за кредитом та суми заблокованих, але не списаних коштів, або в разі встановлення клієнту кредитного ліміту як сума кредитного ліміту за мінусом суми незнижувального залишку та суми заблокованих, але не списаних коштів. Договір обслуговування зарплатного проекту договір, укладений між Банком і підприємством-роботодавцем щодо зарахування на КР клієнтів-співробітників підприємства-роботодавця в безготівковому порядку заробітної плати та інших виплат від підприємства-роботодавця або договір про відкриття рахунків на користь фізичних осіб (клієнтів-співробітників підприємства-роботодавця) та зарахування на їх КР в безготівковому порядку заробітної плати та інших виплат від підприємства-роботодавця. Кредитний ліміт (кредит) сума коштів, що надаються клієнту у вигляді відновлюваної або не відновлюваної кредитної лінії на КР. Ліміт овердрафту максимальна сума коштів кредиту, в межах якої клієнт/довірена особа клієнта має право здійснювати операції по КР при тимчасовій відсутності власних коштів за рахунок коштів банку, наданих клієнту на умовах овердрафту. Несанкціонований овердрафт/несанкціонована заборгованість заборгованість клієнта перед банком за КР, яка виникла внаслідок перевищення витратного ліміту та яка не обумовлена договором і не є прогнозованою в розмірі та за часом виникнення. Відповідно до п. 3.22.1, 3.22.2. публічної пропозиції, долученої до позову, банк на підставі заяви-анкети на встановлення овердрафту клієнта надає клієнту кредит у формі короткострокового відкличного овердрафту для проведення операцій з використанням ПК понад суми залишку коштів на КР, а клієнт зобов`язаний використовувати та повертати грошові кошти, отримані в рамках встановленого банком ліміту овердрафту, сплачувати банку проценти, та інші платежі за користування ним на умовах, встановлених цим договором. Під терміном «овердрафт» розуміється форма кредитування, при якій протягом строку дії ліміту овердрафту банк надає клієнту кредит шляхом сплати з його КР платежів клієнта (видачі клієнту готівкових грошових коштів) на суму, що перевищує залишок коштів на цьому рахунку, в межах заздалегідь обумовленого ліміту овердрафту, а клієнт повертає банку отримані кошти в строки і порядку, зазначені у цьому договорі, та сплачує банку проценти за користування кредитом, інші платежі у строки та у розмірі, що зазначені в виписці-повідомленні, що є невід`ємною частиною цього договору. Клієнт має право користуватися кредитними коштами як у повній сумі, так і частково, у межах дозволеної банком суми (ліміту овердрафту). Банк встановлює клієнту ліміт овердрафту на умовах, визначених у виписці-повідомленні до договору (п. 3.22.3 публічної пропозиції). Згідно з п. 3.22.14 публічної пропозиції у випадку прострочення клієнтом терміну повернення кредиту, заборгованість вважається простроченою. На суму простроченої заборгованості нараховуються проценти за ставкою, що обумовлена умовами кредитування та зазначена у виписці-повідомленні до договору. Згідно з наданим позивачем переліком комісій за послуги та операції тарифного плану «Кредитна картка» для співробітників зарплатно-карткових проектів АТ «ЮНЕКС БАНК», який діє з 16 вересня 2022 року, базова річна процентна ставка 32% річних, плата за користування коштами у разі виникнення несанкціонованої заборгованості 60% річних, штраф за порушення строку оплати обов`язкового щомісячного платежу за кожен факт прострочення платежу у розмірі 0,1%, мінімум 100,00 грн. На підтвердження факту користування відповідачем кредитними коштами позивачем надано виписку з особового рахунку за період з 14 червня 2019 року по 31 березня 2021 року. У цей період з карткового рахунку відповідача відбувалися такі платіжні операції: сплата комісії за здійснення операцій, оплата товарів, зняття готівкових коштів, поповнення рахунку тощо. При цьому суд зазначає, що виписка не містить інформацію про зарахування на рахунок відповідача кредитних коштів у сумі 5\~000,00 грн. Так, згідно з випискою першою датою операцій за рахунком є 18 червня 2019 року. Вхідний залишок на цю дату становить 0 грн. Цього дня відповідачем здійснено витрати на суму 4\~918,34 грн. Таким чином, оборот за 18 червня 2019 року становить: дебет 4\~918,34 грн, кредит 0 грн. З виписок з особового рахунку відповідача видно, що 15 червня 2020 року банком здійснено перенесення на рахунок несанкціонованого кредиту заборгованість у сумах 4\~546,79 грн та 467,77 грн після закінчення строку дії кредитного договору №\~26205083857001.UAH від 14 червня 2019 року та перенесення на відповідний рахунок нарахованих відсотків у сумі 517,38 грн після закінчення строку дії кредитного договору №\~26205083857001.UAH від 14 червня 2019 року. З 01 червня 2020 року по 31 березня 2021 року щомісячно здійснюється нарахування процентів за користування недозволеним овердрафтом. При цьому суми нарахованих відсотків не є сталими, а практично щомісяця відрізняються. Згідно із протоколом електронного аукціону №UA-PS-2021-03-19-001106-1 28 березня 2021 року відбувся електронний аукціон лоту №1, складом якого є права вимоги за кредитними договорами фізичних осіб, укладеними з АТ «ЮНЕКС БАНК», переможцем якого стало ТОВ «ФК «ОМЕГА ФІНАНС». 31 березня 2021 року між Акціонерним товариством «ЮНЕКС БАНК» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ОМЕГА ФІНАНС» укладено договір факторингу №31/03-2021, на підставі якого до позивача перейшло право грошової вимоги до боржників. За умовами договору права грошової вимоги вважаються відступленими фактору в день підписання акту прийому-передачі прав вимоги. 31 березня 2021 року клієнтом та фактором за договором факторингу підписано акт прийому-передачі прав вимоги. Детальний опис складових прав вимоги наведено в реєстрі прав вимоги (п.1 акту прийому-передачі). Відповідно до реєстру прав вимоги ТОВ «ФК «ОМЕГА ФІНАНС» відступлено право вимоги\~до\~відповідача за кредитним договором № 26205083857001.UAH від 14 червня 2019 року на суму 817,38 грн, що складається з: 517,38 грн прострочена заборгованість за процентами; 300,00 грн штрафи (номер запису в реєстрі 2425) та за кредитним договором № 26205083857001.UAH-NO PRO від 15 червня 2020 року на суму 7 400,58 грн, що складається з: 5 014,56 грн прострочена заборгованість за тілом кредиту; 2 386,02 грн прострочені проценти (номер запису в реєстрі 3274). ТОВ «ФК «ОМЕГА ФІНАНС» 08 червня 2021 року та 04 грудня 2024 року надіслало на адресу відповідача повідомлення про відступлення права вимоги за кредитним договором №\~26205083857001.UAH-NO PRO від 15 червня 2020 року із вимогою сплатити заборгованість на користь нового кредитора у розмірі 7 400,58 грн. 04 грудня 2024 року ТОВ «ФК «ОМЕГА ФІНАНС» надіслало на адресу відповідача повідомлення про право відступлення права вимоги за кредитним договором №\~26205083857001.UAH від 14 червня 2019 року із вимогою сплатити заборгованість на користь нового кредитора у розмірі 817,38 грн. У позові позивач просить стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором у розмірі 8 217,96 грн, з яких: 5 014,56 грн прострочена заборгованість за тілом кредиту; 517,38 грн прострочена заборгованість за процентами; 300,00 грн штрафи, пені за період з 14 червня 2019 року по 14 червня 2020 року; 2 386,02 грн прострочені проценти, які нараховані за ставкою 60% річних (несанкціонований овердрафт). Розрахунок заборгованості до позову не додано. Зміст спірних правовідносин. Встановленим обставинам відповідають правовідносини із зобов`язань за кредитним договором та недопустимості односторонньої відмови від виконання зобов`язань, а також щодо наслідків неналежного виконання зобов`язань. Норми права, які застосовує суд. Відповідно до ст.ст.525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом; зобов`язання повинні виконуватись належним чином відповідно до умов договору. За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. У відповідності до ч.2 ст.1050, ч.2 ст.1054 ЦК України позичальник зобов`язується повертати кредит та сплачувати проценти за користування ним у розмірах та на умовах, встановлених договором. Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути кредит частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини кредитодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів. Відповідно до ч. 1 ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Частина 2 статті 1056-1 ЦК України визначає, що розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Відповідно до ст.610 ЦК України\~порушення зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Крім того відповідно до\~ст. 612 ЦК України\~боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не виконав його у строк, встановлений договором. Згідно зі ст.611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Статтею 550 ЦК України передбачено, що право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання. Проценти на неустойку не нараховуються. Кредитор не має права на неустойку в разі, якщо боржник не відповідає за порушення зобов`язання. Відповідно до пункту 15 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України у разі прострочення позичальником у період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби COVID-19, або/та у тридцятиденний строк після дня завершення дії такого карантину виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від обов`язків сплатити на користь кредитодавця (позикодавця) неустойку, штраф, пеню за таке прострочення. Відповідно до статті 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 та з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10 березня 2020 року Кабінетом Міністрів України 11 березня 2020 року прийнято постанову «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» №211, якою установлено з 12 березня до 03 квітня 2020 року на усій території України карантин. У подальшому Кабінет Міністрів України неодноразово його продовжував. Відповідно до ст.536 ЦК України за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства. Нормою ст.625 ЦК України передбачено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. За приписами ст.629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Згідно з ч. 1 ст. 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні (крім випадків, передбачених ст. 515 ЦК України) може бути замінений іншою особою внаслідок, зокрема, передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). До нового кредитора переходять права первісного кредитора в зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом згідно зі статтею 514 ЦПК України. Первісний кредитор у зобов`язанні відповідає перед новим кредитором за недійсність переданої йому вимоги, але не відповідає за невиконання боржником свого обов`язку, крім випадків, коли первісний кредитор поручився за боржника перед новим кредитором (ч. 1 ст. 519 ЦК України). Аналіз цих норм свідчить, що ч. 1 ст. 514 ЦК України регулює відносини між первісним кредитором та новим кредитором. Дійсність вимоги (суб`єктивного права) означає належність первісному кредитору того чи іншого суб`єктивного права та відсутності законодавчих або договірних заборон (обмежень) на його відступлення. Відповідно до правової позиції, яка викладена у постанові Верховного Суду від 04 червня 2020 року у справі № 910/1755/19, у зв`язку із заміною кредитора в зобов`язанні саме зобов`язання зберігається цілком і повністю, змінюється лише його суб`єктний склад у частині кредитора. Відступлення права вимоги є одним із випадків заміни кредитора в зобов`язанні, яке відбувається на підставі правочину. Відступлення права вимоги не є окремим видом договору, це правочин, який опосередковує перехід права. Відступлення права вимоги може відбуватися, зокрема, внаслідок укладення договору: (а) купівлі-продажу чи міни (ч. 3 ст. 656 ЦК України); (б) дарування (ч. 2 ст. 718 ЦК України); (в) факторингу (глава 73 ЦК України). Висновок суду. Аналізуючи спірні правовідносини в контексті зазначених норм права, судом встановлено, що позивачем підтверджений факт укладення між відповідачем та первісним кредитором договору (№26205083857001.UAH) про надання комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, за умовами якого банк зобов`язався надати відповідачу кредит у сумі 5\~000,00 грн. Проте позивачем не підтверджено факт зарахування АТ «ЮНЕКС БАНК» на рахунок [PERSON] грошових коштів у сумі 5\~000,00 грн. Так, виписка з особового рахунку відповідача, долучена до позову, не підтверджує факт надання відповідачу у користування кредитного ліміту в сумі 5\~000,00 грн та не містить жодних записів про зарахування коштів чи встановлення кредитного ліміту. Крім того, позивач зазначає, що заборгованість у сумі 5 014,56 грн виникла як несанкціонований овердрафт. З таким твердженням суд не може погодитися, оскільки згідно з публічною пропозицією первісного кредитора несанкціонований овердрафт/несанкціонована заборгованість заборгованість клієнта перед банком за КР, яка виникла внаслідок перевищення витратного ліміту та яка не обумовлена договором і не є прогнозованою в розмірі та за часом виникнення. У свою чергу, витратний ліміт гранична сума коштів, доступна клієнту та або довіреній особі клієнта протягом певного періоду для здійснення операцій із застосуванням платіжної картки. Обчислюється як сума залишку на КР за мінусом суми незнижувального залишку та суми заблокованих, але не списаних коштів, або в разі встановлення ліміту овердрафту як сума ліміту овердрафту та залишку коштів на КР за мінусом суми незнижувального залишку, нарахованих відсотків за кредитом та суми заблокованих, але не списаних коштів, або в разі встановлення клієнту кредитного ліміту як сума кредитного ліміту за мінусом суми незнижувального залишку та суми заблокованих, але не списаних коштів. Таким чином, для встановлення природи заборгованості визначальне значення має вид ліміту, наданого клієнту. Як встановлено судом, [PERSON] підписав анкету-заяву на оформлення кредитної картки та встановлення кредитного ліміту. Як передбачено умовами публічної пропозиції, якщо клієнту встановлюється ліміт овердрафту, розмір такого ліміту зазначається у виписці-повідомленні. Виписка-повідомлення № 26205083857001.UAH не містить відомості про встановлення відповідачу ліміту овердрафту, а підтверджує встановлення відповідачу кредитного ліміту. Отже, доказів виникнення саме несанкціонованого овердрафту за укладеним відповідачем договором позивачем не надано. Також позивач з посиланням на умови публічної пропозиції банку та тарифи зазначає, що внаслідок неповернення відповідачем кредитних коштів станом на 15 червня 2020 року нарахування процентів за договором здійснювалося у розмірі 60% річних. Згідно з п. 3.22.14 публічної пропозиції у випадку прострочення клієнтом терміну повернення кредиту, заборгованість вважається простроченою. На суму простроченої заборгованості нараховуються проценти за ставкою, що обумовлена умовами кредитування та зазначена у виписці-повідомленні до договору. У виписці-повідомленні до договору зазначено розмір процентної ставки 52% річних. Відомості про розмір процентної ставки за умови прострочення виконання зобов`язання у виписці-повідомленні відсутні. Крім того, у паспорті споживчого кредиту, підписаного відповідачем, зазначено про відсутність процентної ставки, яка застосовується при невиконанні зобов`язання. Суд відхиляє як доказ долучену позивачем копію переліку комісій за послуги та операції тарифного плану «Кредитна картка» для співробітників зарплатно-карткових проектів АТ «ЮНЕКС БАНК», з посиланням на умови якого позивач підтверджує підставу нарахування процентів у розмірі 60% річних, оскільки у переліку зазначено, що такі тарифи діють з 16 вересня 2022 року. Договір укладено 14 вересня 2019 року, проценти на прострочену заборгованість нараховані первісним кредитором у період з 01 червня 2020 року по 31 березня 2021 року. Крім того, такі тарифи застосовуються для співробітників зарплатно-карткових проектів АТ «ЮНЕКС БАНК», а позивачем не доведено, що [PERSON] є співробітником підприємства-роботодавця, яким з банком укладено договір обслуговування зарплатного проекту. Отже, суд позбавлений можливості перевірити підстави нарахування відповідачу процентів у розмірі 60% річних з огляду на те, що позивачем не додано актуальні на дату укладення договору та дату нарахування процентів за прострочення виконання зобов`язання тарифи банку. Крім того, суд ставить під сумнів твердження позивача, що публічна пропозиція банку, копія якої долучена до матеріалів справи та на яку у позові позивач посилається, є частиною договору, укладеного між відповідачем та банком. Згідно з анкетою-заявкою відповідач підтвердив, що підписана ним заява разом із публічною пропозицією АТ "ЮНЕКС БАНК" та додатками до неї становить договір про надання комплексного банківського обслуговування фізичних осіб. Проте до позову додано копію публічної пропозиції ПАТ «ЮНЕКС БАНК», затвердженої рішенням правління 14 листопада 2013 року, в редакції, яка діє з 18 листопада 2015 року. Перевіривши сайт АТ «ЮНЕКС БАНК», судом встановлено, що на дату укладення відповідачем договору діяла публічна пропозиція АТ «ЮНЕКС БАНК», затверджена рішенням правління 30 травня 2018 року, в редакції, яка діяла з 18 січня 2019 року. Таким чином, позивачем на підтвердження обставин, на які він посилається як на підтвердження своїх вимог, не додано складові договору, укладеного між відповідачем та первісним кредитором. Отже, позивачем не розкрито у повному обсязі умови кредитування за договором, укладеним відповідачем, зокрема наслідки прострочення виконання зобов`язання, підстави для застосування таких наслідків, а також вид заборгованості, що за твердженням позивача виникла у зв`язку з невиконанням відповідачем умов договору. Крім того, позивачем не надано розрахунок заборгованості, який розкриває механізм нарахування процентів та штрафу. У зв`язку\~з цим\~суд не\~може перевірити\~правильність таких\~нарахувань,\~зокрема період\~нарахування штрафу\~з огляду\~на встановлений\~на законодавчому\~рівні мораторій\~на нарахування\~штрафу за\~прострочення невиконання\~зобов`язання за\~кредитним договором\~у період\~дії карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби COVID-19. Позивач, посилаючись на те, що набув право вимоги до відповідача за кредитним договором, просить стягнути з нього заборгованість за цим кредитним договором. На підтвердження набуття права вимоги позивач надав копії договору факторингу та реєстру прав вимоги. Судом встановлено, що під номером 2425 в реєстрі прав вимоги, що є додатком до договору факторингу, значиться договір №26205083857001.UAH від 14 червня 2019 року, укладений з [PERSON] , загальна сума заборгованості 817,38 грн. Під номером 3274 в реєстрі прав вимоги міститься запис про договір № 26205083857001.UAH-NO PRO від 15 червня 2020 року, загальна сума заборгованості 7 400,58 грн. Проте доказів укладення договору № 26205083857001.UAH-NO PRO від 15 червня 2020 року та самого договору позивачем не надано, не підтверджено підписання відповідачем такого договору, ознайомлення з його умовами, згода [PERSON] з ними. Частина перша статті\~81\~ЦПК\~України визначає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Отже, сторона, яка посилається на ті чи інші обставини, зобов`язана їх довести, надавши суду докази, на основі яких суд може отримати достовірні відомості про такі обставини. В іншому разі, за умови недоведеності тих чи інших обставин, суд вправі винести рішення у справі на користь протилежної сторони. Таким чином, доказування є юридичним обов`язком сторін і інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до частини першої статті\~76\~ЦПК\~України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (стаття\~77\~ЦПК\~України). Таким чином, позивачем не підтверджено надання первісним кредитором відповідачу у користування грошових коштів у сумі 5\~000,00 грн; підстави застосування процентної ставки у розмірі, не передбаченому в анкеті-заяві, паспорті споживчого кредиту, виписці-повідомленні; порядок нарахування процентів; підстави нарахування процентів після закінчення строку кредитування; не деталізовано дати застосування штрафу; не розкрито вид виниклої заборгованості; не підтверджено факт укладення договору №\~26205083857001.UAH-NO PRO від 15 червня 2020 року. Доведення позивачем умов кредитування і наявності заборгованості є обов`язком позивача, виходячи з принципу змагальності сторін, закріпленого\~ст.12 ЦПК України. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 18 березня 2019 року у справі №61-28582ск18. Таким чином, обставини, на які посилається позивач як на підстави для задоволення позову, не знайшли своє підтвердження при розгляді справи. Отже, оцінивши кожний доказ з точки зору їх належності та допустимості, в сукупність доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку, суд вважає, що позовні вимоги є необґрунтованими, а тому не підлягають задоволенню. Щодо розподілу судових витрат. У зв`язку із відмовою в позові понесені позивачем судові витрати покладаються на позивача.

Outcome: dismissed