Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-30 00:00:00

\~ \~ \~ \~13 травня 2025 року позивач [PERSON] , від імені та в інтересах якого діє адвокат Плахтій О.В., звернувся до Покровського районного суду міста Кривого Рогу з позовом до Бахмутської міської військової адміністрації Бахмутського району Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позову посилається на те, що [INFO] у місті Бахмут Донецької області загинула його матір [PERSON] . За життя мати проживала за адресою: [ADDRESS] та мала у власності жилий будинок з господарськими спорудами та побудовами, які розташовані за адресою: [ADDRESS] , а також дві земельні ділянки, розташовані за вищевказаною адресою, призначені для обслуговування будинку. Позивач зазначив, що у зв`язку з активними бойовими діями на території м. Бахмут Донецької області він разом з родиною покинув рідну домівку та був вимушений розпочинати життя на новому місці в той час, коли тривав строк для прийняття спадщини після матері. Виїзд із зони ведення бойових дій, втрата всього майна та рідної домівки, втрата роботи, значне погіршення матеріального стану, стали перешкодою для своєчасного звернення до нотаріуса. Разом із тим, тривалий час була законодавча невизначеність щодо строків прийняття спадщини, місця заведення спадкової справи, питань, пов`язаних з оформленням та веденням спадкових справ в разі знаходження місця відкриття спадщини на територіях активних бойових дій та окупованих територіях. Перешкодою для своєчасного звернення до нотаріуса для прийняття спадщини позивач також зазначає погіршення стану його здоров`я, пов`язане із загостренням хвороби опорно-рухового апарату, необхідність проходження медикаментозного лікування. 06.05.2025 року позивач звернувся до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після матері, але йому було відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини після [PERSON] , через пропущення ним строку для прийняття спадщини. Позивач зазначає, що визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, ніяким чином не порушує права, свободи та інтереси інших осіб, оскільки інших спадкоємців після його матері немає. Ухвалою судді від 14 травня 2025 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 13 червня 2025 року підготовче засідання закрито, справу призначено до судового розгляду по суті. Позивач [PERSON] та його представник [PERSON] в судове засідання не з`явились, до початку розгляду справи представник позивача надала письмове клопотання про розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги підтримала. Відповідач Бахмутська міська військова адміністрація Бахмутського району Донецької області про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, однак до суду не з`явився, у запропонований судом строк відзиву на позовну заяву не надав, заяв про відкладення розгляду справи та/або про розгляд справи за його відсутності на адресу суду не надходило, про причини неявки суду не повідомив. Справа розглядається за відсутності учасників справи, тому у відповідності до ст.\~247\~ч.\~2\~ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи та зібрані в ній докази, приходить до висновку що позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступного. Правилами ч. 1 ст.\~4\~ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Статтями\~43,\~211\~ЦПК України передбачено, що прийняття участі в судовому засіданні є правом сторони, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. З огляду на вищевикладене, суд розглядає справу в порядку\~статті 211 ЦПК України\~за наявними в ній доказами. Перевіривши матеріали справи, вирішивши питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, суд приходить до висновку про задоволення позову з таких підстав. Судом встановлено, що позивач [PERSON] народився [INFO] , батьками в свідоцтві про народження записані: батько\~ [PERSON] , мати\~ [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 12.10.1981 року. Позивач зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , фактичне місце проживання позивача у якості внутрішньо переміщеної особи зареєстровано за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується Довідкою від 16.08.2022 року № 3004-5002010793 про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, виданою Управлінням соціального захисту населення Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації. [INFO] у місті Бахмут загинула [PERSON] , що підтверджується копією довідки про причину смерті № 535 від 24.09.2022 року, виданої Комунальним некомерційним підприємством «Центр первинної медичної допомоги м. Бахмута» та копією Свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , видане 29.09.2022 року Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). 06.05.2025 року приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Юнда Наталія Петрівна за вихідним номером 109/02-31 видала позивачу постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою відмовила [PERSON] у прийнятті заяви про прийняття спадщини після [PERSON] , через пропущення ним строку для прийняття спадщини. Згідно із Епікризом, виданим КНП «Багатопрофільна лікарня інтенсивного лікування м. Бахмут» 31.05.2023 року [PERSON] звертався за наданням медичної допомоги зі скаргами на виражені болі в попереково-крижовому відділі хребта. Відповідно до Виписки із медичної карти стаціонарного хворого неврологічного відділення № 3863/1552, виданої 27.08.2024 року КНП Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київська міська лікарня № 1», у період з 20.08.2024 по 27.08.2024 позивач перебував на стаціонарному лікуванні у зв`язку із загостренням хвороби опорно-рухового апарату. Згідно із Витягом з рішення експертної команди від 10.01.2025 року, номер рішення 01990217/25/24В, виданим КНП «Багатопрофільна лікарня інтенсивного лікування м. Бахмут», з 23.12.2024 року та по 10.01.2027 року позивачу встановлено третю групу інвалідності у зв`язку із загальним захворюванням, радикулопатією з множинними локалізаціями. Відповідно до Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 81535871, виданого 16.06.2025 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Юнда Наталією Петрівною, у Спадковому реєстрі відсутня інформація щодо заведених спадкових справ та виданих свідоцтв про право на спадщину після спадкодавця [PERSON] , дата смерті [INFO] . Відповідно до листа Бахмутської міської ради від 16.06.2025 року № 285 вих., за даними реєстру Бахмутської територіальної громади місце проживання [PERSON] ( [INFO] ) знято з реєстрації 29.09.2022 року за адресою: [ADDRESS] , на підставі повідомлення про смерть особи від територіального підрозділу ДМС. Інформація щодо реєстрації місця проживання інших фізичних осіб за вищевказаною адресою відсутня. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 Цивільного кодексу України\~(далі -\~ЦК України). Відповідно до частини першої\~статті 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з частиною третьою\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Подібний висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З указаним висновком погодився Верховний Суд у постанові від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18). З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Подібна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц (провадження № 61-12844св18). Рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях Відповідно до положень частини першої\~статті 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Пропуск встановленого законом строку для звернення до нотаріуса позивач обґрунтовує наявністю об`єктивних поважних причин, а саме: - активні бойові дії на території м. Бахмут Донецької області, внаслідок яких позивач разом з родиною покинув рідну домівку, втратив все майно та був вимушений розпочинати життя на новому місці в той час, коли тривав строк для прийняття спадщини після матері; - тривала законодавча невизначеність щодо питань, пов`язаних з оформленням та веденням спадкових справ в разі знаходження місця відкриття спадщини на територіях активних бойових дій та окупованих територіях; - тривала хвороба позивача та необхідність проходження лікування. Таким чином, вищенаведені докази підтверджують поважні причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для спадкоємця, що унеможливили його звернення до нотаріуса у визначений частиною першою\~статті 1270 ЦК України\~строк. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний з принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права. Має існувати розумне співвідношення (пропорційність) між метою, досягнення якої передбачається, та засобами, які використовуються для її досягнення. Тлумачення та застосування національного законодавства\~прерогатива національних судів, але спосіб, у який це тлумачення і застосування відбувається, повинен призводити до наслідків, сумісних з принципами\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~з точки зору тлумачення їх у світлі практики Європейського суду з прав людини. А тому, суд враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, вважає, що визначення додаткового строку позивачу забезпечуватиме розумний баланс між інтересами сторін. На підставі викладеного та

Outcome: approved