Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-16 00:00:00

Представник позивача звернулася в суд із позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості. В обґрунтування поданого позову зазначає, що між АТ «Перший Український Міжнародний Банк» та [PERSON] укладено кредитні договори: 02.08.2018 року - кредитний договір № 2001092874901 - видано кредитну карту з лімітом в 4850 грн., який пізніше було підвищено до 50 000 грн.; 04.09.2020 року - кредитний договір № 1001675553001 - видано кредит у сумі 50300 грн. Відповідач не виконує свої кредитні зобов`язання належним чином довготривалий строк. Заборгованість відповідача перед позивачем станом на 31.12.2023 склала: по кредитному договору від 02.08.2018 року № 2001092874901 76\~293,58 грн., з яких: 48\~040,49 грн. - заборгованість за кредитом; 28 253,09 грн. заборгованість за процентами; 0 грн. - заборгованість за комісією; по кредитному договору від 04.09.2020 року № 1001675553001 60 229,49 грн., з яких: 28 889,73 грн. - заборгованість за кредитом; 5,15 грн. заборгованість за процентами; 31 334,61 грн. - заборгованість за комісією. Тобто загальна сума заборгованості відповідача по вищевказаним кредитним договорам станом на 31.12.2023 склала 136 523,07 гривень. Позивач направив письмові вимоги (повідомлення) відповідачу за адресою її місця проживання, яку зазначено в анкеті на отримання кредиту, однак, у наданий строк заборгованість відповідачем погашена не була. А тому, позивач просит стягнути з відповідача наявну заборгованість по кредитним логоворам в поному обсязі. Ухвалою судді Франківського районного суду м. Львова від 29.04.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі.\~ Ухвалою Франківського районного суду м. Львова від 25.03.2025 рокупідготовче провадження\~в цивільній\~справі закрито та призначити справу до судового розгляду по суті. В судове засідання представник позивача не з`явилася, подала клопотання про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить такі задовольнити. Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги визнала, зазначила, що справді має заборгованість перед АТ «Перший Український Міжнародний Банк», яку не мала можливості погасити через власний незадовільний фінансовий стан. Суд, заслухавши пояснення відповідача, вивчивши матеріали справи, проаналізувавши наявні у справі докази, доходить переконання про наявність підстав для задоволення позовних вимог. Судом встановлено, що 02.08.2018 року між АТ «Перший Український Міжнародний Банк» та [PERSON] укладено кредитний договір № 2001092874901, відповідно до якого відповідачу видано кредитну карту з лімітом в розмірі 4850 грн., який в подальшому було підвищено до 50 000 грн.. Окрім того, 04.09.2020 року між АТ «Перший Український Міжнародний Банк» та [PERSON] укладено кредитний договір № 1001675553001, відповідно до якого відповідачу видано кредит у сумі 50300 грн. Згідно до\~ст.634\~ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до\~ст.638\~ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Згідно положень ч.1\~ст.1054\~ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Частиною 1\~статті 1055 ЦК України\~визначено, що кредитний договір укладається у письмовій формі. Крім того, згідно з ч.ч.1, 2\~ст. 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Відтак, відповідач отримала споживчий кредит, що підтверджується довідкою про збільшення кредитного ліміту, платіжною інструкцією від 04.09.2020 року, а також підписаним особисто відповідачем [PERSON] паспортом споживчого кредиту. Згідно з ч.2\~ст.1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилися, та сплати належних йому процентів. Відповідно до ч.4\~ст.16\~Закону України\~"Про\~споживче кредитування", у разі затримання споживачем сплати частини споживчого кредиту та/або процентів щонайменше на один календарний місяць, а за споживчим кредитом, забезпеченим іпотекою, та за споживчим кредитом на придбання житла - щонайменше на три календарні місяці кредитодавець має право вимагати повернення споживчого кредиту, строк виплати якого ще не настав в повному обсязі, якщо таке право передбачене договором про споживчий кредит. Так, у матеріалах справи міститься письмова вимога (повідомлення) від 02.01.2024 року № КНО-44.2.2/3, відповідно до якої банк повідомив [PERSON] про наявність у неї заборгованості та пред`явив вимогу про виконання зобов`язання, відтак, позивач набув права вимоги повернення споживчого кредиту. Як зазначила Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 03.07.2019 року у справі №342/180/17, банк має право вимагати захисту своїх прав шляхом зобов`язання виконання боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів. Доказами, які підтверджують наявність заборгованості та її розмір є первинні документи, оформлені відповідно до\~статті 9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність". Згідно вказаної норми Закону підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Відповідно до п.п.5, 30, 62 Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України, затвердженого\~постановою Правління НБУ від 04 липня 2018 року №75, бухгалтерський облік ведеться безперервно з часу реєстрації банку до його ліквідації. Виписки з клієнтських рахунків є підтвердженням виконаних за операційний день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту. Порядок, періодичність друкування та форма надання виписок (у паперовій/електронній формі) із клієнтських рахунків обумовлюються договором банківського рахунку, що укладається між банком і клієнтом під час відкриття рахунку. Відповідно до наданого банком розрахунку заборгованості, у відповідача наявна заборгованість за кредитним договором № 2001092874901 від 02.08.2018 року в розмірі 76\~293,58 грн., з яких: 48\~040, 49 грн. заборгованість за кредитом; 28 253,09 грн. заборгованість процентами. Окрім того, заборгованість відповідача за кредитним договором № 1001675553001 від 04.09.2020 року складає 60 229,49 грн., з яких: 28 889.73 грн. - заборгованість за кредитом; 5,15 грн. заборгованість за процентами; 31 334,61 грн. - заборгованість за комісією. Відтак, станом на 31.12.2023 року заборгованість відповідача [PERSON] перед АТ «Перший Український Міжнародний Банк» становить 136 523,07 гривень. Відповідно до ч. 1\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Відповідач не подала належних письмових доказів сплати заборгованості та власного розрахунку за кредитними договорами, не спростувала наявність фактичних та правових підстав звернення позивача з позовом до суду у цій справі, визнала позов в повному обсязі (ст. 206 ЦПК України). Суд також враховує, що розрахунок заборгованості відповідачем не оспорювався і доказів погашення кредитної заборгованості відповідачем суду не подано. Враховуючи викладене, позов Акціонерного товариства\~«Перший Український\~Міжнародний Банк»\~до [PERSON] \~про стягнення\~заборгованості підлягає задоволенню. Відповідно до ч.3 ст.7 Закону України «Про судовий збір» у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а в разі якщо домовленості про укладення мирової угоди, відмову позивача від позову або визнання позову відповідачем досягнуто сторонами за результатами проведення медіації - 60 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Зважаючи на той факт, що відповідач визнала позовні вимоги, суд вважає за доцільне стягнути з відповідача на користь позивача 50 відсотків суми сплаченого судового збору, а інші 50 відсотків - повернути позивачу з державного бюджету.

Outcome: approved