Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-25 00:00:00

Стислий виклад\~позовних вимог 10 квітня 2025 року [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до Горохівської міської ради Луцького району Волинської області, третя особа,\~яка не\~заявляє самостійних\~вимог щодо\~предмета спору\~на стороні\~відповідача \~ [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовна заява мотивована тим, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина на належне їй майно, зокрема, на земельну частку (пай) площею 2,69 га., згідно з дубліката сертифікату серії ВЛ №0237630 виданим 18.12.2019 року головою Печихвостівської сільської ради на підставі рішення Горохівської районної державної адміністрації №352 від 12.11.1996 року. На вказане спадкове майно померла [PERSON] 26.09.2001 року склала заповіт. Позивач звертався до приватного нотаріуса Луцького районного нотаріального округу Волинської області Панасюк І.І. щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, однак нотаріус відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки ним було пропущено шестимісячний термін для подання заяви про прийняття спадщини. Зазначає, що строк пропустив у зв`язку із неправильним розумінням закону щодо встановленого порядку та строку для прийняття спадщини, вважав, що прийняв спадщину шляхом вступу в володіння і управління спадковим майном. Після того як стало відомо про наявність заповіту одразу не звернувся до нотаріуса, через сімейні обставини, проблеми зі здоров`ям, також пандемію COVID-19 та введення в Україні військового стану. Зазначає, що є єдиним спадкоємцем за заповітом після смерті матері. Вважає, що зазначені обставини є поважними для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Після смерті матері займався організацією похорону. Просить суд визначити додатковий строк, терміном два місяці для подання ним заяви про прийняття спадщини, що залишилася після смерті [PERSON] . Рух справи в суді Ухвалою Горохівського районного суду Волинської області від 14 квітня 2025 року відкрито провадження у справі, вирішено проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 28 травня 2025 року з викликом сторін. Ухвалою Горохівського районного суду Волинської області від 14 квітня 2025 року за клопотанням позивача витребувано від приватного нотаріуса Луцького нотаріального округу Волинської області Панасюк І.І витяг зі Спадкового реєстру про наявність спадкових справ до майна померлої [PERSON] , яка померла [INFO] , а також заповітів, посвідчених від її імені, а у випадку заведення спадкової справи на ім`я спадкодавця належним чином завіреної її копії. Ухвалою Горохівського районного суду Волинської області від 28 травня 2025 року залучено до участі у розгляді цивільної справи за позовом [PERSON] до Горохівської міської\~ради Луцького\~району Волинської\~області про\~визначення додаткового\~строку для\~прийняття спадщини третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача [PERSON] (адреса зареєстрованого місця проживання: село Сільце Луцького району Волинської області). Підготовче засідання відкладено на 26 червня 2025 року з викликом сторін. Протокольною ухвалою суду від 26 червня 2025 року призначено судовий розгляд. Позиція учасників судового розгляду Позивач в судове засідання не з`явився, подав заяву у якій просить розгляд справи проводити без його участі, позовні вимоги підтримує повністю та просить їх задовольнити. Представник Горохівської міської ради в судове засідання не з`явився, однак скерував до суду письмову заяву в якій просить розгляд справи проводити без його участі, заявлені позивачем позовні вимоги визнає повністю та не заперечує щодо їх задоволення. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача в судове засідання не з`явилася, 25 червня 2025 року подала заяву у якій просить розглядати справу без її участі, позов підтримує повністю. Згідно ч.1 ст.223\~ЦПК України неявка в судове засідання будь якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Фактичні обставини справи, встановлені судом Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , місце смерті: місто Радехів Львівська область, що стверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданим 20 травня 2005 року Радехівським відділом реєстрації актів цивільного стану РУЮ Львівської області (а.с. 9). Із довідки виконкому Печихвостівської сільської ради №654 від 05.10.2020 року вбачається, що спадкодавець [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] і до дня своєї смерті проживала та була зареєстрована в с. Скабарівщина Горохівського району Волинської області, була одружена. Разом з чоловіком [PERSON] проживали до 2000 року, до дня смерті останнього [INFO] . [PERSON] вдруге не одружувалася, на день смерті проживала та була зареєстрована у житловому будинку одна (а.с. 12). Факт родинних відносин між позивачем [PERSON] та померлою [PERSON] підтверджується повторним свідоцтвом про народження [PERSON] , [INFO] , серії [NUMBER] , відповідно до якого його матір`ю є [PERSON] , батьком [PERSON] (а.с. 8). Після смерті\~ [PERSON] \~відкрилась спадщина\~на спадкове\~майно до\~складу якого\~входить земельна\~частка (пай)\~площею 2,69\~га., що розташована в с. Печихвости Горохівського району Волинської області згідно з дубліката сертифікату серії ВЛ №0237630, виданим 18.12.2019 року головою Печихвостівської сільської ради на підставі рішення Горохівської районної державної адміністрації №352 від 12.11.1996 року. Згідно заповіту від 26 вересня 2001 року, [PERSON] на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: належний на праві особистої власності житловий будинок з господарськими будівлями, приватизовану земельну ділянку площею 0,55 га. згідно рішення сесії сільської ради від 22.01.1994 р. протокол №14/1 і все її майно, з чого б воно не складалося і де воно не знаходилося, заповіла [PERSON] (а.с. 10). Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №80936698 стверджується, що заповіт чинний та зареєстрований в реєстрі нотаріальних дій за №47. Із дослідженої копії паспорта громадянина України серії [NUMBER] , виданого Горохівським РВ УМВС України у Волинській області 15 жовтня 1996 року, позивач [PERSON] народився [INFO] в селі Скабарівщина Горохівського району Волинської області, місцем проживання останнього є [ADDRESS] , РНОКПП [NUMBER] (а.с. 6 7 зворот). Будучи спадкоємцем за заповітом після смерті [PERSON] , позивач звернувся до приватного нотаріуса Луцького районного нотаріального округу Волинської області Панасюк І.І. щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 25 березня 2025 року №49/02-31, приватний нотаріус Луцького районного нотаріального округу Волинської області Панасюк І.І. відмовила [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на сертифікат на право на земельну частку (пай) після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , у зв`язку з пропуском встановленого законом шестимісячного строку. У постанові приватний нотаріус запропонувала громадянину [PERSON] звернутися до суду (а.с. 13). 24 квітня 2025 року на виконання ухвали суду про витребування доказів надійшла відповідь від приватного нотаріуса Луцького районного нотаріального округу Волинської області Панасюк І.І. за №56/01-16 від 24.04.2025 року з додатками. Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №80936692 від 24.04.2025 року, після померлої [PERSON] за заявою [PERSON] (дочка померлої) заведено спадкову справу №76/2020, номер у спадковому реєстрі 66555193. Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 09.10.2020 року №49/02-31, приватний нотаріус Луцького районного нотаріального округу Волинської області Кудим Р.А. відмовив [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на сертифікат на земельну частку (пай), належний померлій [PERSON] , у зв`язку з пропуском встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини. З матеріалів спадкової справи вбачається, що 25 березня 2025 року [PERSON] подав заяву про прийняття спадщини за законом, однак останньому відмовлено у вчиненні нотаріальної дії. Отже, позивач [PERSON] є єдиним спадкоємцем майна після смерті померлої матері за заповітом. Інших спадкоємців після смерті [PERSON] , судом не встановлено. [PERSON] спадщину не прийняла. Під час судового розгляду справи судом не встановлено, що дочка спадкодавиці [PERSON] претендує на обов`язкову частку у спадщині після смерті матері. Згідно з поданою суду заявою остання не заперечує щодо задоволення позову. Висновки суду та мотиви прийнятого рішення Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку встановленому законом звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи чи інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб визначений законом або договором. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Загальні положення про спадкування визначені главою 84 ЦК України. Відповідно до ст.\~1216\~Цивільного кодексу\~України (далі ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ст.1217\~ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України). Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частини 1 та 2 ст. 1220 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст.\~1221\~ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до ч.3 ст.1223\~ЦК України право\~на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Частинами 1 та 2 статті 1269 ЦК України, передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Разом з тим, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України, про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Крім того, при розгляді справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. В пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Звертаючись до суду з цим позовом, позивач свої вимоги обґрунтовував тим, що він пропустив встановлений законом шестимісячний строк та не звернувся вчасно до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] через неправильне розуміння закону щодо встановленого порядку та строку для прийняття спадщини, вважав, що прийняв спадщину шляхом вступу в володіння і управління спадковим майном. Після того як стало відомо про наявність заповіту одразу не звернувся до нотаріуса через сімейні обставини, проблеми зі здоров`ям, також пандемію COVID-19 та введення в Україні військового стану. Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Перший протокол, Конвенція) кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Предметом безпосереднього регулювання статті 1 Першого протоколу є втручання держави в право на мирне володіння майном, зокрема, й позбавлення особи права власності на майно шляхом його витребування на користь держави. Відповідно до ч. 5 ст. 1268 та ч. 3 ст. 1296 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, а відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Оцінюючи доводи позивача та надані ним докази в обґрунтування позовних вимог про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд вважає, що у своїй сукупності вони свідчать про те, що позивач мав поважну причину в несвоєчасному поданні заяви про прийняття спадщини. Крім того, суд враховує, що визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини не буде порушувати права та законні інтереси інших осіб, суперечити принципам законності, добросовісності, розумності та справедливості (ст. 3 ЦК України). Таким чином, позивач має право на спадкування. Підстав усунення позивача від права на спадкування судом не встановлено. Суд вважає, що пропущення позивачем строку для прийняття спадщини не має стати причиною усунення його від права спадкування за заповітом. Водночас відмова у задоволенні позову, за наявності встановлених судом обставин, була б непропорційним втручанням у право особи на мирне володіння майном. Таким чином, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог [PERSON] до Горохівської міської ради Луцького району Волинської області, третя особа,\~яка не\~заявляє самостійних\~вимог щодо\~предмета спору\~на стороні\~відповідача \~ [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після померлої спадкодавиці [PERSON] . Щодо судових витрат у справі У своєму позові [PERSON] не наполягає на стягненні судових витрат, а тому розподіл судових витрат у даній справі не здійснюється. Враховуючи вищенаведене, ст.ст. 3, 1216-1218, 1220-1223, 1269, 1270, 1272 ЦК України,

Outcome: approved