Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-22 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду із заявою, у якій просить суд визнати [PERSON] , [INFO] , недієздатним та призначити опікуном його рідного сина [PERSON] , [INFO] . Заявлені вимоги\~обґрунтовано тим,\~що[PERSON] , [INFO] , є батьком [PERSON] , [INFO] . Заявник вказує,\~що 25\~травня 2024\~року лікар-психіатр\~Черкаського обласного\~психіатричного диспансера\~ [PERSON] ,\~направив [PERSON] ,\~на стаціонарне\~лікування до\~Черкаської обласної\~психіатричної лікарні\~згідно електронного\~повідомлення №\~9150-7951-7951-0521. Необхідність такого лікування у психіатричній лікарні та встановлення опіки його рідному батьку [PERSON] , [INFO] , виникла у зв`язку з невпинними та прогресуючими стійкими розладами психіки на які він страждає ще з 10 червня 2017 року, тобто більше 7 (семи) років. Зокрема, заявник стверджує, що [PERSON] , згідно висновку психіатра [PERSON] визнаний психічно хворим на ґрунті стійких, хронічних розладів психіки у вигляді зорових галюцинацій обтяжених маячними ідеями переслідування, з розладами пам`яті на минулі та плинні події з нав`язливими суїцидальними фантазіями. Крім того, заявник стверджує, [PERSON] , по причині розладів психіки вважає своїми ворогами рідну доньку [PERSON] , [INFO] , оскільки вона нібито шпигує за ним разом з її матір`ю. Внаслідок чого, 20 червня 2024 року його донька [PERSON] подала до органу опіки та піклування заяву в якій відмовилася опікуватися за своїм батьком. Також, заявник вказує, що особлива агресивність та некерованість у його батька стала прогресувати з початком російської агресії, тому що сигнали повітряної тривоги провокують у батька панічні страхи з загрозою рецидиву інсульту по причині загрозливого артеріального тиску, що призводить до викликів швидкої медичної допомоги. З огляду на вищевикладене, заявника вважає, що [PERSON] необхідно визнати недієздатним та встановити над ним опіку, призначивши [PERSON] опікуном батька. Ухвалою судді Черкаського районного суду Черкаської області Морозова В.В. від 08 серпня 2024 року відкрито провадження у справі та призначено її до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні. Ухвалою суду від 09 жовтня 2024 року по справі призначено амбулаторну судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручено експертам Черкаській філії Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричних експертиз та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України». Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. Ухвалою судді\~Черкаського районного\~суду Черкаської\~області Морозова\~В.В.\~від 09\~червня 2025\~року поновлено провадження у справі та призначено судове засідання на 23 червня 2025 року. Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце проведення розгляду справи, у судове засідання не з`явилися. 23\~червня 2025\~року заявник [PERSON] подав суду письмову заяву про слухання справи у його відсутності, а також підтримав вимогу своєї заяви про визнання особи недієздатною та призначення опікуна та наполягав на її задоволенні. Розгляд даної заяви просив суд проводити у його відсутності. Представник заінтересованої особи: Органу опіки та піклування Руськополянської об`єднаної територіальної громади у судове засідання не з`явився, подавши до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, щодо розгляду справи покладається на розсуд суду. Представник заінтересованої особи: КНП «Черкаський обласний психоневрологічний диспансер» будучи належним чином повідомленим у судове засідання з`явився та про причини неявки суд не повідомив. Частиною третьою статті 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи. Згідно з приписами частини другої статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За вказаних обставин суд вважає можливим провести судове засідання за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. За приписами статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно з частиною першою статті 95 ЦПК України письмовими доказами є документи, які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Частиною третьою статті 294 ЦПК України передбачено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, повно, всебічно та безпосередньо з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, суд дійшов наступних висновків. Судом установлено, що [PERSON] , [INFO] , є батьком [PERSON] , [INFO] . Відповідно до висновку судово-психіатричного експерта № 266 від 02 травня 2025 року у [PERSON] , [INFO] , виявляються прояви хронічного стійкого психічного розладу у формі органічного маячного (шизофреноподібного) розладу (F-06.2 за міжнародною класифікацією хвороб 10-го перегляду) через що він не здатний усвідомлювати значення своїх дій і керувати ними та за станом психічного здоров`я не має фактичної можливості приймати участь в судових засіданнях. За приписами статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства. Частиною першою статті 293 ЦПК України визначено, що окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Згідно із пунктом 1 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи. Частиною третьою статті 296 ЦПК України передбачено, що заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, психіатричним закладом. Відповідно до частини третьої статті 297 ЦПК України у заяві про визнання фізичної особи недієздатною мають бути викладені обставини, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Виходячи зі змісту вказаної статті, обов`язковими умовами для визнання фізичної особи недієздатною, крім наявності в неї хронічного, стійкого психічного розладу, є нездатність такої особи усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Недієздатність це втрата здатності здійснювати особою цивільні права та обов`язки внаслідок тяжкого порушення психічного стану. Критерії недієздатності психічно хворих визначені в ЦК України. Так, за змістом частини першої статті 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Відповідно до частини першої статті 40 ЦК України фізична особа визнається недієздатною з моменту набрання законної сили рішенням суду про це. Враховуючи викладене, оскільки судом\~встановлено обставини,\~які свідчать\~про наявність\~у [PERSON] , [INFO] , психічного захворювання, внаслідок якого він не може усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, що підтверджується відповідним висновком судової експертизи, суд вважає вимоги заявника у цій частині законними, обґрунтованими, підтвердженими належними та допустимими доказами, а, отже, такими, що підлягають до задоволення. Щодо вимог заявника про призначення його опікуном [PERSON] , суд зазначає наступне. Згідно із статтею 55 ЦК України опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів, зокрема, повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки. Статтею 58 ЦК України передбачено, що опіка встановлюється над фізичними особами, які визнані недієздатними. Відповідно до частини першої статті 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. \~За змістом статті 62 ЦК України опіка або піклування встановлюються за місцем проживання фізичної особи, яка потребує опіки чи піклування, або за місцем проживання опікуна чи піклувальника. За нормами частин 2 5 статті 63 ЦК України опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою. Опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників. В силу частини першої статті 300 ЦПК України суд, ухвалюючи рішення про визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй опікуна. 23 червня 2025 року від виконавчого комітету Руськополянської сільської ради на адресу суду надійшов висновок, відповідно до якого, у разі визнання [PERSON] недієздатним, Опікунська рада виконавчого комітету Руськополянської сільської ради визнає за доцільне призначити [PERSON] опікуном над батьком [PERSON] . Під час\~розгляду справи\~судом не\~встановлено обставин,\~які б\~свідчили про\~неможливість призначення\~опікуном над[PERSON] , [INFO] , заявника у справі [PERSON] , [INFO] . Крім того, сам заявник виявив бажання здійснювати опіку над своїм батьком [PERSON] . Отже, зібрані у справі докази та їх належна оцінка вказують на наявність підстав для повного задоволення заявлених вимог. Відповідно до положень частини шостої статті 300 ЦПК України строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Враховуючи зазначені вище норми чинного законодавства, суд визначає строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною у два роки з дня набрання рішенням суду законної сили. За змістом частини другої статті 299 ЦПК України судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною, відносяться на рахунок держави. Враховуючи наведене та

Outcome: approved