Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-16 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася до Сокирянського районного суду Чернівецької області з вищевказаним позовом до Хотинської міської ради Дністровського району Чернівецької області, Сокирянської міської ради Дністровського району Чернівецької області, Сокирянської міської ради Дністровського району Чернівецької області про визначення додаткового строку, необхідного для подання заяви про прийняття спадщини, зазначивши в якості третьої особи на стороні відповідача Обласну комунальну установу Чернівецької обласної державної адміністрації «Хотинський психоневрологічний будинок-інтернат». Обґрунтовуючи позовні вимоги, посилалася на те, що вона, [PERSON] народилася в с.Селище, Дністровського (до реорганізації Сокирянського) району Чернівецької області. Її батьками є: батько [PERSON] та мати [PERSON] . Матір`ю її батька та її бабою була [PERSON] , [INFO] . В 2006 році, коли їй було 11 років, її батьки розірвали свій шлюб і батько, помістивши свою матір [PERSON] в Хотинський психоневрологічний будинок-інтернат, виїхав на проживання в російську федерацію, де проживає до теперішнього часу. З тих пір ні батько, ні його мати з нею, [PERSON] , жодних контактів не підтримували. [INFO] померла [PERSON] і представник Хотинського психоневрологічного будинку-інтернату зателефонував їй та запитав, чи погоджується вона, як єдиний родич покійної, здійснити її поховання, на що вона надала згоду та чисто по-людськи здійснила поховання баби за свій рахунок. Після цього вона дізналася, що після смерті баби залишилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка, кадастровий номер 7324088500:03:001:0295, площею 1,8000 га, розташована на території Селищанського старостинського округу Сокирянської міської ради, призначена для товарного сільськогосподарського виробництва, право власності покійної на яку підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку, ЧВ №098655, виданим Сокирянською РДА 20.02.2006 року. Заповіту [PERSON] не залишила. В передбачений ч.1 ст.1270 ЦК України строк вона звернулася до приватного нотаріуса Дністровської районної нотаріальної контори в м.Сокиряни Гапчука В`ячеслава Володимировича з заявою про прийняття спадщини за законом після смерті баби, однак його помічницею їй було роз`яснено, що таку заяву вона має подати до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини в м.Хотин і що спадкоємцем за законом першої черги є її батько, [PERSON] , а тільки у разі не прийняття ним спадщини, таку заяву може подати вона, як спадкоємець п`ятої черги. Частиною 2 статті 1270 ЦК України передбачено, що якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Враховуючи дане положення закону, знаючи що батько в даний час проживає в російській федерації та не може прийняти спадщину баби, вона в трьохмісячний строк після спливу строку, передбаченого ч.1 ст.1270 ЦК України 20.02.2025 року звернулася в Хотинську державну нотаріальну контору, для подання заяви про прийняття спадщини, однак державний нотаріус Мартинюк Є.Р. заяву у неї не прийняла, спадкову справу [PERSON] не відкрила та видала Довідку від 20.02.2025 року №94/01-16. В даній Довідці зазначено, що її єдиним способом вступити в спадщину є звернення до суду з позовною заявою про продовження строку прийняття спадщини згідно ч.3 ст.1270 ЦК України, якої в даному законі не існує. Також, в даній Довідці нотаріус підтвердила, що вона, [PERSON] , пояснювала їй, що намагалася подати в шестимісячний строк заяву про прийняття спадщини, але мені нотаріусом відмовлено у зв`язку з відсутністю заповіту, і що першочергове право на спадкування має син померлої, тобто її батько, [PERSON] . Тоді 24.02.2025 року вона звернулася до приватного нотаріуса Дністровського районного нотаріального округу Масловської І.Ю. в м. Хотин, якій надала Довідку ОКУ «Хотинський психоневрологічний будинок-інтернат» від 24.02.2025 року №38 про те, що на час смерті [PERSON] була зареєстрована за адресою будинку-інтернату: [ADDRESS] , з 11.03.2008 року. Однак, даний нотаріус також відмовилася відкривати спадкову справу після смерті [PERSON] та надала їй Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 24.02.2025 року №118/02-31. Згідно даної Постанови підставою для її винесення також є її звернення до нотаріуса після спливу 6-місячного строку з дня відкриття спадщини, тобто пропуск такого строку. Тобто, вона вчиняла всі можливі дії щодо своєчасного прийняття спадщини баби, однак у зв`язку з наявністю її батька, як спадкоємця першої черги за законом після смерті баби, в передбачений ч.1 ст.1270 ЦК України строк нотаріуси у неї, як спадкоємця баби п`ятої черги, заяву не прийняли, а після спливу даного строку відмовили в прийнятті такої заяви у зв`язку з пропуском строку прийняття спадщини. З наведених підстав, вважає причину пропуску нею строку прийняття спадщини поважною. Просила визначити їй, [PERSON] , додатковий трьохмісячний строк для подання нею до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Позивачка [PERSON] у судове засідання не з`явився, однак представник позивачки - адвокат Римлянська Г.О. подала до суду заяву про проведення розгляду справи без її присутності та присутності позивачки, позовні вимоги підтримують повністю. Представник відповідача Хотинської міської ради Дністровського району Дранчук А.Д. у судове засідання не з`явився, однак через систему «Електронний суд» подав до суду заяву про розгляд справи без участі представника даного відповідача, проти задоволення позову не заперечує. Представник відповідача Сокирянської міської ради Дністровського району у судове засідання не з`явився, однак через систему «Електронний суд» подав до суду заяву про розгляд справи без представника міської ради, в якій не заперечив щодо задоволення позову. Представник третьої особи на стороні відповідача Обласної комунальної установи Чернівецької обласної державної адміністрації «Хотинський психоневрологічний будинок-інтернат» Гаватюк Я.О. також не з`явилася в судове засідання, однак направила до суду заяву, якою просила розглянути справу без її присутності та щодо задоволення позовних вимог не заперечувала. Частиною 3 ст.211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Підстав, передбачених ст.223 ЦПК України, для відкладення розгляду справи судом не встановлено, а тому прийнято рішення про розгляд справи за відсутності сторін. Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові докази по даній цивільній справі суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] є обґрунтованими і підлягають задоволенню, з огляду на таке. [INFO] в м. Хотин, Дністровського району Чернівецької області померла [PERSON] , що встановлено із копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 02.08.2024 року, виданого Хотинським відділом реєстрації актів цивільного стану у Дністровському районі Чернівецької області. З довідки від 24.02.2025 року №38, виданої Обласною комунальною установою Чернівецької обласної державної адміністрації «Хотинський психоневрологічний будинок-інтернат» встановлено, що [PERSON] перебувала в установі на повному державному утриманні з 11.08.2006 року по 01.08.2024 року. На час смерті проживала та була зареєстрована за адресою будинку-інтернату: [ADDRESS] з 11.03.2008 року. На день смерті [PERSON] залишилась спадщина, до складу якої входить земельна ділянка, кадастровий номер 7324088500:03:001:0295, площею 1,8000 га, розташована на території Селищанського старостинського округу Сокирянської міської ради, призначена для товарного сільськогосподарського виробництва, право власності покійної на яку підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку, ЧВ №098655, виданим Сокирянською РДА 20.02.2006 року, зареєстрованим в Книзі записів реєстрації державних актів за №010681800512. З свідоцтва про народження [NUMBER] , виданого Селищанською сільською радою 01.03.1996 року про народження [PERSON] встановлено, що батьком позивачки є [PERSON] . З свідоцтва про шлюб [NUMBER] , виданого виконавчим комітетом Селищанської сільської ради 08.08.2018 року встановлено, що [PERSON] та [PERSON] 08.08.2018 року уклали шлюб, після реєстрації якого дружині присвоєно прізвище « [PERSON] ». З свідоцтва про народження [NUMBER] , виданого Селищанською сільською радою 20.08.1971 року про народження [PERSON] встановлено, що матір`ю [PERSON] є [PERSON] . З довідки від 20.02.2015 року №94/01-16, виданої завідуючою Хотинської державної нотаріальної контори Мартинюк Є.Р. встановлено, що [PERSON] пояснювала їй, що намагалася подати в шестимісячний строк заяву про прийняття спадщини, але їй нотаріусом відмовлено у зв`язку з відсутністю заповіту, і роз`яснено, що першочергове право на спадкування має син померлої, тобто її батько. Спадкова справа після смерті [PERSON] відсутня, про що свідчать дані з Спадкового реєстру. Єдиним способом вступити [PERSON] в спадщину [PERSON] є звернення до суду з позовною заявою про продовження строку прийняття спадщини. Також, з постанови приватного нотаріуса Дністровського районного нотаріального округу Масловської І.Ю. в м. Хотин про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 24.02.2025 року №118/02-31 встановлено, що підставою для її винесення також є звернення [PERSON] до нотаріуса після спливу 6-місячного строку з дня відкриття спадщини, тобто пропуск такого строку. Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, яким є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, що передбачено ч. 2 ст. 1220 ЦК України. Відповідно до ст.1220 Цивільного кодексу України часом відкриття спадщини є день смерті особи. Згідно ч.ч.1,2 ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Зазначений правовий висновок Верховним Судом викладено у постанові від 28.10.2019 року по справі №761/42165/17-ц (провадження №61-49121св18). Крім того, згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Узагальнення судової практики розгляду судами справ про надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Крім того, ч.1 ст.11 ЦПК України передбачено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмету спору; ціни позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо. Критерій «пропорційності» передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. «Справедлива рівновага» передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано, якщо особа несе «індивідуальний і надмірний тягар». При цьому з питань оцінки «пропорційності», як і з питань наявності «суспільного», «публічного» інтересу, ЄСПЛ визнає за державою досить широку «сферу розсуду», за винятком випадків, коли такий «розсуд» не ґрунтується на розумних підставах. При цьому, слід врахувати, що на момент звернення позивачки до нотаріусів за місцем відкриття спадщини спадкова справа після смерті [PERSON] не відкрита, тобто спадкоємець першої черги [PERSON] з заявою про прийняття спадщини в передбачений ч.2 ст.1270 ЦК України строк до нотаріуса не звернувся, про своє бажання на успадкування не заявив. Позивач [PERSON] заяву про відмову від прийняття спадщини після смерті спадкодавиці не подавала, від права на спадкування не усунута, своїми діями довела, що бажає прийняти спадщину, що підтверджується дослідженими судом доказами. З огляду на викладене, а також враховуючи відсутність заперечень щодо позову представників відповідачів та представника третьої особи на стороні відповідача, суд вважає, що вказані обставини є поважною причиною пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її баби [PERSON] . За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню. На підставі ст.ст.1268-1270, 1272 ЦК України та

Outcome: approved