Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-24 00:00:00

До суду надійшов позов [PERSON] до [PERSON] , третя особа: Комунальне підприємство «Славутське житлово-комунальне об`єднання», про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири. В обґрунтування поданого позову вказано, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що розташована на першому поверсі, а відповідачка [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що знаходиться над квартирою позивача на другому поверсі. 08.11.2023 відбулося залиття квартири позивача, що було зафіксовано працівниками КП «Славутське ЖКО», і згідно акту від 08.11.2023 залиття квартири трапилось через пошкодження гоночної різьби на батареї в квартирі [ADDRESS] , що і призвело до затоплення квартири [ADDRESS] по причині неналежного ставлення до труби центрального опалення мешканкою квартири [ADDRESS] . Згідно висновку експертного дослідження № 07-158/23 від 16.11.2023, причиною залиття квартири [ADDRESS] , є розрив труби системи централізованого опалення в квартирі [ADDRESS] , яка розташована над квартирою [ADDRESS] , і вартість будівельних робіт відновного ремонту по усуненню майнової шкоди завданої залиттям квартири [ADDRESS] ,становить 43 178 грн. Вартість проведеної експертизи складає 7000 грн. Відповідачка відмовилася добровільно сплатити позивачу матеріальну шкоду, завдану залиттям квартири. Вказані дії відповідачки зумовлюють звернення позивача до суду з позовом про відшкодування матеріальної шкоди в сумі 43178 грн., що еквівалентно оціненій експертом вартості ремонту квартири, та 7000 грн. коштів за проведення експертного дослідження. Окрім того, позивач просив стягнути із відповідача на його користь сплачений судовий збір. Ухвалою суду від 07.03.2024 у даній справі відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання на 25.03.2024. 19.03.2024 за клопотанням відповідача [PERSON] здійснено перехід до розгляду цивільної справи № 682/527/24 за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа: Комунальне підприємство «Славутське житлово-комунальне об`єднання», про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 25.03.2024. 25.03.2024 підготовче судове засідання у справі відкладено на 05.04.2024 за клопотанням відповідача. 05.04.2024 у справі за клопотанням відповідача [PERSON] призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, у зв`язку із чим провадження у справі зупинено. 18.06.2024 провадження у справі відновлено у зв`язку із надходженням клопотання від Хмельницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз щодо вирішення питання про продовження строку проведення експертизи. 24.06.2024 ухвалою суду клопотання завідувача Хмельницького відділення КНДІСЕ про погодження строків проведення експертизи задоволено, погоджено строк проведення судової будівельно-технічної експертизи по справі відповідно до ухвали суду про призначення експертизи від 05.04.2024, що перевищує 90 календарних днів. Провадження у справі в подальшому зупинено для проведення експертизи. 25.03.2025 провадження у справі відновлено у зв`язку із непроведенням призначеної експертизи та призначено підготовче судове засідання на 16.04.2025. 16.04.2025 підготовче судове засідання відкладено за клопотанням представника відповідача, адвоката Маринюка С.О. 02.05.2025 за клопотанням представника відповідача до участі у справі залучено [PERSON] як правонаступника відповідачки [PERSON] , яка померла [INFO] у зв"язку з чим підготовче судове засідання відкладено на 26.05.2025 року. 26.05.2025 в підготовчому судовому засіданні за клопотанням відповідачки оголошено перерву до 09.06.2025. 09.06.2025 підготовче судове засідання у справі закрито та призначено судовий розгляд на 25.06.2025. Під час судового засідання 25.06.2025 позивач [PERSON] поданий позов підтримав з викладених у ньому підстав. Зазначив, що 08.11.2023 відбулось залиття належної йому квартири [ADDRESS] з вини власниці квартири на той час [PERSON] ,яка померла [INFO] . В той день, [PERSON] сказала, що наступила на трубу, щоб закрити вікно в квартирі, внаслідок чого труба злетіла. Добровільно [PERSON] відмовлялась відшкодувати завдану шкоду. Розмір шкоди встановлено висновком експерта. Оскільки, після смерті [PERSON] спадщину прийняла відповідачка [PERSON] тому, позивач просив суд позовні вимоги задовольнити, стягнути з відповідачки на його користь заподіяну матеріальну шкоду в сумі 43178 грн., 7000 грн. за проведення експертного дослідження, а також сплачений судовий збір в сувмі 1211,20 грн. Відповідач [PERSON] заперечувала проти задоволення позову. Вважає, що позов сфальсифікований, а вини її покійної матері у залитті квартири немає, оскільки як і до цієї події, так і після неодноразово відбувались затоплення квартир, в тому числі і квартири, належній її матері. [PERSON] вважає, що заявлена сума не відповідає наслідкам, які дійсно були в квартирі позивача. В квартирі [PERSON] вона була наступного дня, на її думку, пошкодження в тій квартирі були інсценуванням, щоб вона відшкодувала їм кошти. Представника третьої особи [PERSON] повідомила, що КП «Славутське ЖКО» обслуговує будинок [ADDRESS] та надає послуги із управління багатоквартирним будинком та теплопостачання. Квартира, яка належала [PERSON] , одна по стояку перебуває на центральному опаленні. 08.11.2023 були викликані працівники КП «Славутське ЖКО» для фіксації наслідків залиття квартири. Комісією було складено акт, яким зафіксовано вину власника квартири [ADDRESS] у залитті квартири [ADDRESS] . Власниця квартири [ADDRESS] була ознайомлена із актом та підписалась в ньому. Окрім того, в судовому засіданні у якості свідків були допитані: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . [PERSON] повідомила, що проживає в квартирі [ADDRESS] , та проживала за вказаною адресою і на час затоплення квартири. Вказана квартира на праві власності належить позивачу [PERSON] [INFO] близько 12.00 год. до неї зателефонував її син, який був вдома сам, та повідомив, що квартиру затоплює. Вона одразу ж пішла додому, в цей час їй зателефонувала власниця квартири [ADDRESS] [PERSON] та повідомила, що викликала працівників ЖЕКу. Прийшовши додому [PERSON] виявила, що квартиру заливає із квартири, що розташована вище. Вона одразу ж піднялась до сусідки, щоб подивитись, що там відбувається. Коли повернулась до своєї квартири, вже прибули працівники ЖЕКу, які перекрили воду, щоб затоплення припинилось. В свою чергу вона також викликала майстра ЖЕКу, щоб скласти Акт та зафіксувати наслідки затоплення. Крім того, нею викликались працівники поліції, яким [PERSON] повідомила, що труба злетіла, бо вона стала на неї, щоб закрити вікно. [PERSON] , який проживає в будинку [ADDRESS] , повідомив, що 08.11.2023 до нього прийшла сусідка [PERSON] та повідомила про залиття її квартири. Він спустився в квартиру [ADDRESS] та побачив, як вода текла зі стелі по всій квартирі. Причин затоплення він не знає, та, оскільки подібні випадки залиття з квартири [PERSON] вже відбувались, припускає, що залиття могло статися з її вини. В квартирі [PERSON] він ніколи не був, однак, коли проходив повз, бачив, що квартира була дуже загромаджена великою кількістю речей. [PERSON] повідомив, що являється працівником ЖЕКу. 08.11.2023 він був присутній на місці затоплення квартири [ADDRESS] . Залиття цієї квартири відбулось з вини власниці квартири [ADDRESS] . В квартирі останньої доступу до батареї практично не було, оскільки весь простір був заставлений речами. Причиною затоплення могло бути те, що власниця квартири [ADDRESS] стала на батарею. Додатково свідок повідомив, що до цього випадку відбувалась перевірка системи опалення, будь-яких неполадок виявлено не було. Свідок також зауважив, що ворожий обстріл в жовтні 2023 року не міг спричинити такі наслідки для системи опалення. Свідок [PERSON] повідомив, що він являється працівником ЖЕКу. 08.11.2023 йому зателефонували та повідомили про залиття квартири в будинку [ADDRESS] . Він одразу ж відправив туди слюсаря, за деякий час, коли останній вже перекрив воду, він також прибав на місце події. Піднявшись в квартиру [ADDRESS] було виявлено, що труба, яка входить в батарею, зламана та увігнута вниз. В квартирі [ADDRESS] все було у воді. Також ними, як працівниками ЖЕКу, було складено акт, де було зафіксовано факт затоплення квартири [ADDRESS] з вини власниці квартири [ADDRESS] . Заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Згідно із частиною 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) (пункт 1 частини другої зазначеної статті). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Частиною 3 ст. 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. У ч.ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України вказано, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Аналогічний правовий висновок міститься у постановах Верховного Суду від 11.12.2018 у справі №759/4781/16-ц, від 11.09.2019 у справі № 203/2378/14-ц та від 28.08.2019 у справі № 638/20603/16. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Судом встановлено, що згідно свідоцтва на право власності на житло від 25.12.1997, квартира [ADDRESS] , належить на праві приватної власності [PERSON] та членам його сім`ї: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Загальна площа квартири складає 41,2 кв.м. (а.с. 5). Із Акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 08.11.2023, складеного комісією КП «Славутське ЖКО» у складі: керівника ЖЕК-2 Алексюка О.В., майстра [PERSON] , слюсаря [PERSON] , слідує, що 08.11.2023 в будинку [ADDRESS] трапилось залиття квартирою [ADDRESS] . Причиною стало пошкодження згоночної різьби на батареї в квартирі [ADDRESS] , що призвело до затоплення кв. [ADDRESS] . Причиною пошкодження могло бути неналежне ставлення до труби центрального опалення мешканкою квартири [ADDRESS] (а.с. 6-7). Крім того в судовому засіданні було досліджено відеозапис події 08.11.2023 року в квартирі [ADDRESS] та фотозображення на яких чітко зафіксоване пошкодження стелі, стін на меблів через залиття квартири ( флешносій а.с.180). За клопотанням [PERSON] судовим експертом Кутею В.П. було проведено інженерно-технічну експертизу, за результатами якої складено висновок № 07-158/23. За результатами проведення експертизи встановлено, що причиною залиття квартири [ADDRESS] , є розрив труби системи централізованого опалення в квартирі [ADDRESS] , яка розташована над квартирою [ADDRESS] . Вартість будівельних робіт відновного ремонту по усуненню майнової шкоди, завданої залиттям квартири [ADDRESS] , становить 43178 грн. (а.с. 9-33). Суд звертає увагу на те, що зі змісту ст.ст. 102-103 ЦПК України слідує, що висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Суд призначає експертизу у справі виключно за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Висновок експерта від 16.11.2023, долучений до матеріалів справи разом із позовною заявою, є повним, чітким та конкретним, зроблений на підставі наданих експерту документів, та містить відповідну оцінку обставинам залиття квартири позивача. Сумнівів у правильності висновку експерта не встановлено. Стороною відповідача не було надано висновків експерта, які б спростували зазначену інформацію, у зв`язку із чим суд не має сумнівів у достовірності та повноті дослідження. Окрім того, згідно ст. 109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. Призначена у справі судова будівельно-технічна експертиза не була проведена через ухилення сторони відповідача від її оплати, хоча експертиза була призначена за клопотанням відповідача, і саме на неї було покладено процесуальний обов`язок з оплати вартості експертизи. Альтернативного висновку стороною відповідача станом на день розгляду справи до суду не було надано, а, згідно ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Надані стороною відповідача документи щодо обстрілу Хмельницької області 25.10.2023 та щодо факту перебування кв. [ADDRESS] по стояку на системі центрального опалення не спростовують висновків експертизи та не містять відомостей про причинний зв`язок зазначених обставин із залиттям квартири [ADDRESS] . Таким чином, з урахуванням вимог ст. 1192 ЦК України, матеріальна шкода від залиття квартири повинна бути визначена від вартості відновлювального ремонту, тобто такого становища, яке існувало до залиття квартири, та яка згідно проведеної експертизи становить 43178 грн. Відповідач не спростував належними та допустимими доказами розмір завданої позивачу шкоди, який підтверджено висновком експерта. Окрім того, з відповідача на користь позивача також підлягає стягненню вартість експертизи, проведеної на замовлення позивача, у розмірі 7000 грн. (а.с. 8), а також 1211,20 грн. судового збору, сплаченого при подачі позову до суду. На підставі викладеного та

Outcome: approved