Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-29 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовом про поділ спільного сумісного майна та визнання права власності в порядку спадкування. В обґрунтування позову зазначає, що йому, його батькові [PERSON] , його матері [PERSON] та його рідній сестрі [PERSON] , на підставі договору міни посвідченого 11 лютого 2004 року, Сотник Н.Л., державним нотаріусом Другої кіровоградської державної нотаріальної контори, зареєстрованого в реєстрі № 2-100, належить на праві спільної сумісної власності 135/300 часток житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями під [ADDRESS] . Окрім цього, ще 4/5 частки зазначеного житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями, на підставі свідоцтва про право власності виданого 08 листопада 2012 року Виконавчим комітетом Кіровоградської міської ради належить [PERSON] . [PERSON] здійснила добудову господарських будівель і споруд, отримала декларацію про готовність об`єкта і звернулася до них, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] з пропозицією здійснити перерахунок часток, оскільки, в зв`язку з добудовою господарсько-побутових будівель їхні частки в будинку фактично змінилися. 11 вересня 2012 року ОКП «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» такий розрахунок був здійснений, про що був складений акт розрахунку і поділу ідеальних часток в житловому будинку з господарсько-побутовими будівлями під [ADDRESS] . В результаті цього розрахунку частка [PERSON] [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] склала 1/5 частку. Частка іншого співвласника - [PERSON] , склала 4/5 частки. Після здійснення поділу [PERSON] оформила своє право власності на зазначену частку отримавши свідоцтво про право власності. Обставини так склалися, що вони, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] своє право власності на частку в спільному житловому будинку визначену 11 вересня 2012 року ОКП «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» в результаті розрахунку і поділу ідеальних часток, не оформили. [INFO] помер його батько [PERSON] . Спадщину після [PERSON] , відповідно до ч. 1 ст. 1261 та ч. 1 ст. 1269 ЦК України, шляхом подачі заяви про прийняття спадщини до Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 2 прийняв він [PERSON] . [PERSON] від спадщини відмовилась. В червні 2020 року він звернувся до нотаріуса з метою отримати свідоцтво про право на спадщину. Державний нотаріус Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 2, Сибірцева О.В. видала йому постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії через ту обставину, що ними, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] право власності на 1/5 частку не переоформлено, документ, що посвідчує право власності [PERSON] на 1/20 частку житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями під [ADDRESS] відсутній. Ухвалою судді Фортечного районного суду м. Кропивницького від 12 березня 2025 року відкрито загальне позовне провадження та призначено справу до розгляду. Відповідачами, [PERSON] , [PERSON] поданий зустрічний позов, в якому, з посиланнями на обставини зазначені в первинному позові, ставиться про визнання за кожною з них права власності на 1/20 частку житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями під [ADDRESS] , в порядку поділу спільного сумісного майна. Ухвалою судді Фортечного районного суду м. Кропивницького від 26 червня 2025 року прийнято до розгляду зустрічний позов та об`єднано в одне провадження із зустрічним позовом та призначено до судового розгляду. Позивач в судове засідання не з`явився, представник позивача\~адвокат Звіздун А.М. надав заяву про розгляд справи без їх участі, просив основний та зустрічний позови задовольнити. Відповідачі [PERSON] ,\~ [PERSON] \~в судове\~засідання не\~з`явились,\~подали заяви,\~в яких\~підтримали свої\~позовні вимоги\~та повністю\~визнали позовні\~вимоги [PERSON] , розгляд справи просили здійснити без їх участі. Третя особа [PERSON] подала до суду заяву, в якій підтвердила ту обставину, що між нею та [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] і [PERSON] , в зв`язку зі змінами в спільному житловому будинку, відбувся поділ спільного сумісного майна, що підтверджується актами розрахунку та поділу ідеальних часток в житловому будинку з господарсько-побутовими будівлями під [ADDRESS] , складеними 11 вересня 2012 року. Проти задоволення первинного та зустрічного позовів не заперечувала. Розгляд справи просила здійснювати без її участі. Суд, вивчивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності та взаємозв`язку приходить до висновку щодо задоволення позовів виходячи з наступного. Судом встановлено, що\~\~ [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , на підставі договору міни посвідченого 11 лютого 2004 року, Сотник Н.Л., державним нотаріусом Другої кіровоградської державної нотаріальної контори, зареєстрованого в реєстрі № 2-100, належало на праві спільної сумісної власності 135/300 часток житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями під [ADDRESS] . Відповідно до п. 1 договору міни [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] передали у власність іншій стороні договору міни, [PERSON] квартиру під [ADDRESS] , яка належала їм на підставі свідоцтва про право власності на житло виданого 12 квітня 2000 року Кіровоградською міською Радою за № 30785 і була набута ними в результаті реалізації права на приватизацію. 11 вересня 2012 року ОКП «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» був здійснений розрахунок, про що були складені акти розрахунку і поділу ідеальних часток в житловому будинку з господарсько-побутовими будівлями під [ADDRESS] . В результаті цих розрахунків частка [PERSON] [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] склала 1/5 частку. Частка іншого співвласника - [PERSON] , склала 4/5 частки. [PERSON] оформила своє право власності на зазначену частку отримавши свідоцтво про право власності, видане 08 листопада 2012 року Виконавчим комітетом Кіровоградської міської ради. Дана обставина підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна номер інформаційної довідки 407711388 сформованою 12 грудня 2024 року Департаментом надання адміністративних послуг Кропивницької міської ради. Відповідно до цієї ж інформаційної довідки в розділі «Відомості про права власності» є інформація, що [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , на підставі договору міни посвідченого 11 лютого 2004 року, Сотник Н.Л., державним нотаріусом Другої кіровоградської державної нотаріальної контори, зареєстрованого в реєстрі № 2-100, належить на праві спільної сумісної власності 135/300 часток житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями під [ADDRESS] . [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 12 березня 2019 року Кропивницьким міським відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, актовий запис № 775. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на частину житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями під [ADDRESS] . Спадщину після [PERSON] , відповідно до ч. 1 ст. 1261 та ч. 1 ст. 1269 ЦК України, шляхом подачі заяви про прийняття спадщини до Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 2 прийняв [PERSON] . [PERSON] від спадщини відмовилась. Позивач [PERSON] є сином померлого [PERSON] і є спадкоємцем першої черги за законом, що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим міським відділом ЗАГС міста Кіровограда 11.05.1979 року. Позивач [PERSON] звернувся до Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 2 з проханням видати свідоцтво про право на спадщину після смерті батька [PERSON] Однак, постановою № 912/02-31 від 30 червня 2020 року [PERSON] , державний нотаріус Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 2 відмовила йому у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька з посиланням на те, що не визначена частка спадкодавця у спільній сумісній власності. Статтею 15 ЦК України\~визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Положення цієї статті базуються на нормах\~Конституції України, які закріплюють обов`язок держави забезпечувати захист: прав усіх суб`єктів права власності і господарювання (стаття 13), захист прав і свобод людини і громадянина судом (частина перша статті 55). Статтею 1216 ЦК України\~встановлено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі\~ст. 1218 ЦК України\~до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Частиною 1\~ст. 1226 ЦК України\~передбачено, що частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Відповідно до\~ст. 1261 ЦК України\~у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ч. 1\~ст. 355 ЦК України\~майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Відповідно до\~ст. 368 ЦК України\~спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно. Положеннями\~ст. 370 ЦК України\~передбачено, що співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного з співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Відповідно до вимог ч.2\~ст. 372 ЦК України, у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними. Крім того, як зазначено в пункті 3.4 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», розглядаючи спори, пов`язані із спадкуванням частки майна, що у спільній сумісній власності, судам слід звертати увагу на те, що згідно із\~ст. 368 ЦК\~спільною власністю є не лише майно, набуте подружжям за час шлюбу, якщо інше не встановлено договором або законом, а майно, набуте в результаті спільної праці та за спільні грошові кошти членів сім`ї, якщо інше не встановлено договором, укладеним у письмовій формі. У разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину спадкоємці учасника спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності. Зі змісту\~ст. 357 ЦК України\~вбачається, що під терміном "визначення часток" законодавець розуміє визначення (встановлення) розміру частки співвласника у спільному сумісному майні. В інформаційному листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 зазначено, що зі змісту\~ст. 357 ЦК\~вбачається, що під терміном «визначення часток» законодавець розуміє визначення (встановлення) розміру частки співвласника у спільному сумісному майні. Резолютивну частину судового рішення в цій категорії справ має бути викладено наступним чином: «Визначити, що частка померлого (П.І.Б.) в праві спільної сумісної власності на квартиру (будинок, садибу) становила 1/2». Пунктом 17 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 07.02.2014 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» передбачено, що частка суб`єкта права спільної сумісної власності визначається зокрема, при поділі майна, виділі частки зі спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини. Відповідно до п. 5\~постанови Пленуму Верховного суду України від 22.12.1995 року №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», частка учасника спільної сумісної власності визначається при поділі майна, виділі частки з спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини. При відсутності доказів про те, що участь когось з учасників спільної сумісної власності (крім сумісної власності подружжя) у надбанні майна була більшою або меншою - частки визначаються рівними. Відповідно до норм ч. 5\~ст. 1268 ЦК\~незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Таким чином, оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності та співставленні, належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також їх достатності і взаємному зв`язку, суд приходить до висновку, що позивачем доведено, що 1/5 частка житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями під [ADDRESS] належить [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , на засадах рівності часток, а тому вимоги основного та зустрічного позовів слід задовольнити. Судові витрати по справі вважати по фактично понесеними стороною позивача. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved