Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-18 00:00:00

У вересні 2019 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про виділ майна в натурі із спільної часткової власності. Свої вимоги мотивував тим, що [PERSON] та [PERSON] є співвласниками по 41/100 частці кожен будинку [ADDRESS] . 18/100 частин будинку належала [PERSON] , яка є їх рідною матір`ю. Ця частина належала їй згідно рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 23.08.1985 р., а саме: кімната 2-4 пл 10,6 кв. м. і прибудова (якої зараз вже не існує по причині її повного руйнування). За життя [PERSON] залишила заповіт, де спадкоємцем її майна був зазначений третій її та [PERSON] син - [PERSON] . Але на час смерті матері син проживав та був зареєстрований за іншою адресою: в [ADDRESS] . Заяву про прийняття спадщини в шестимісячний термін зі дня смерті спадкодавці - [PERSON] , [PERSON] не подавав. Таким чином, якщо спадкоємець протягом 6-місячного строку не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Помер [PERSON] [INFO] не прийнявши спадщину після смерті своєї матері - [PERSON] . Якщо в зазначений законодавством строк у володіння спадщиною спадкоємець не вступає, спадкова маса переходить до спадкоємців першої черги, якими є найближчі родичі заповідача (чоловік/дружина, діти, батьки). Тому, згідно законодавства права на 18/100 частин будинку перейшли до нього та відповідача, які проживали на той час із [PERSON] та були зареєстровані в цьому будинку і які подали 17.04.2001 р. заяву N?173 про прийняття спадщини (спадкова справа N?103/2001 в Державній нотаріальній конторі Київської області). Але у видачі свідоцтва про право на спадщину [PERSON] , нотаріусом Яхно М.Є. - відмовлено в цьому і рекомендовано звернутись в суд. Тому за ним та відповідачем слід визнати право власності по 9/100 частин за кожним на вищевказаний будинок. Таким чином, і йому, і відповідачу належить по 50\\100 частин кожному. Вказав, що будинок розташований на земельній ділянці площею 700 кв.м. Біля будинку є сарай літ «Б», під сараєм погріб, гараж літ «В». Будинок має: чотири житлових кімнати, площею 48,1 кв.м., коридор - площею 3,1 кв. м, комора - площею 6, 8 кв. м. , коридор - площею 3,0 кв.м., кухня - площею 7, 8 кв. м., коридор - площею 3,0 кв.м., санвузол - площею 1,7 кв.м.. всього - 82,5 кв.м. Виходячи із розмірів будинку та наявності чотирьох житлових кімнат, поділ будинку в натурі відповідно до розмірів ідеальних часток співвласників технічно можливий. У даний час спірним будинком користується тільки відповідач. Позивач користуватися будинком не має можливості, тому що відповідач не допускає позивача до будинку, мотивуючи свою відмову тим, що немає поділу будинку в натурі. Між позивачем та відповідачем виникають непорозуміння та суперечки з приводу володіння цим майном і угоди про спосіб виділення в натурі наших часток із сумісного спільного володіння не досягнуто. З вказаного будинку позивач бажає виділити в натурі частку, що належить йому на праві спільної сумісної власності. Просив суд: визнати за [PERSON] в порядку спадкування право власності на 9/100 частки житлового будинку [ADDRESS] , які залишилися після смерті рідної матері, [PERSON] ; визнати за [PERSON] в порядку спадкування право власності на 9/100 частки житлового будинку [ADDRESS] , які залишилися після смерті рідної матері, [PERSON] ; виділити в\~натурі майно,\~що належить\~позивачу,\~ [PERSON] ,\~на праві\~спільної часткової\~власності,\~а саме\~50/100\~частини будинку\~ [ADDRESS] ,\~атакож приміщення: житлову кімнату - площею 10,5 кв. м., житлову кімнату - площею 10,6 кв. м., житлову кімнату площею - 18,2 кв. м. та комору площею 6,8 кв. м; виділити в натурі майно, що належить позивачу, [PERSON] , на праві спільної часткової власності, а саме 50/100 частини будинку [ADDRESS] , а також приміщення: житлову кімнату - площею 17,8 кв. м., коридор - площею 03,0 кв. м., коридор площею - 03,0 кв. м. та коридор площею 3,1кв.м; виділити в натурі [PERSON] в користування 50/100 (350 кв. м.) земельної ділянки, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24 вересня 2019 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження з викликом сторін. 21 лютого 2020 року відповідач [PERSON] ознайомився з матеріалами справи. 22 квітня 2020 року відповідач [PERSON] подав суду заяву про відкладення розгляду справи та продовження строку подачі відзиву. 09 червня 2020 року відповідач [PERSON] подав суду заяву про відкладення. Ухвалою Києво-Святошинського\~районного суду\~Київської області\~від 10\~червня 2020\~рокупо справі призначено судову експертизу, на вирішення якої поставити наступне запитання: Чи є технічна можливість відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва виділити у натурі 1/2 частку із житлового будинку [ADDRESS] відповідно до рівних часток двох співвласників, якщо так, то які варіанти виділення цієї 1/2 частки із житлового будинку разом з господарськими будівлями та спорудами можливо визначити відповідно до рівних часток двох його співвласників (по 1/2 належить кожному) і вимог нормативно-правових актів? Проведення експертизи доручено експертам Київського науково дослідного інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Смоленська 6), попередивши їх про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків, передбачену ст.ст.384, 385 Кримінального кодексу України. 25 березня 2021 року за № 19242-20-43 Київський науково дослідний інститут судових експертиз надіслав на адресу суду повідомлення про неможливість надання висновку судової будівельно-технічної експертизи у цивільній справі N?369/12325/19. Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 01 квітня 2021 року провадження по справі відновлено. Ухвалою Києво-Святошинського\~районного суду\~Київської області\~від 14\~квітня 2021\~рокупо справі\~призначено судову\~експертизу.на вирішення якої поставити наступне запитання: Чи є технічна можливість відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва виділити у натурі 1/2 частку із житлового будинку [ADDRESS] відповідно до рівних часток двох співвласників, якщо так, то які варіанти виділення цієї 1/2 частки із житлового будинку разом з господарськими будівлями та спорудами можливо визначити відповідно до рівних часток двох його співвласників (по 1/2 належить кожному) і вимог нормативно-правових актів? Проведення експертизи доручено експертам Київського науково дослідного інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Смоленська 6), попередивши їх про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків, передбачену ст.ст.384, 385 Кримінального кодексу України. 21 вересня 2023 року до суду надійшов за № 17335-21-43 від Київського науково дослідного інституту судових експертиз висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи у цивільній справі N?369/12325/19. Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 вересня 2023 року провадження по справі відновлено. [INFO] помер позивач по справі [PERSON] , що підтверджено свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] , виданого Солом`янським ВДРАЦС у місті Києві ЦМУ МЮ (м.Київ). У підготовчому судовому засіданні 15 травня 2024 року протокольною ухвалою залучено у якості позивача [PERSON] як спадкоємця померлого [PERSON] . Ухвалою Києво-Святошинського\~районного суду\~Київської області\~від 13\~червня 2024 року було закрито підготовче провадження у справі № 369/12325/19 та призначено справу до розгляду по суті. У судове засідання представник позивача подала заяву про розгляд справи без її участі за наявними в матеріалах справи документами. Позовні вимоги підтримала, просила їх задовільнити. У судове\~засідання відповідач\~ [PERSON] не\~з`явився,\~ про\~час слухання\~справи повідомлений\~належним чином.Судова кореспонденція відправлялась відповідачу на останню відому адресу. Конверти повертались з відміткою «за закінченням терміну зберігання» та «адресат відсутній», що відповідно до ст.128 ЦПК України є належним повідомленням. Також виклик відповідача здійснювався шляхом розміщення оголошення на сайті суду. Також суд зважує, що відповідач подав клопотання про відкладення розгляду справи. Але у подальшому до суду не з`являвся, причини неявки суду не повідомлені, відзиву не надходило. Згідно ч. 8\~ст. 178 ЦПК України\~у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити заочне рішення. Враховується судом і\~рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року за № 17-рп/2011\~згідно якого у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі за адресою, вказаної в матеріалах справи (зокрема позовній заяві) яка відповідає місцю реєстрації відповідача, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене йому належним чином. Відповідно до вимог\~ст. 280 ЦПК України\~суд може ухвалити заочне рішення у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, та не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи. За таких обставин суд, враховуючи вимоги\~ст. 280 ЦПК України, вважає за можливе розглянути справу без участі відповідача та ухвалити по справі заочне рішення. У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. У відповідності до ч. 5 ст.268ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Відповідно до постанови КЦС ВС від 30 вересня 2022 року за № 761/38266/14 якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи. Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази,

Outcome: approved