Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-25 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовною заявою до Державного навчального закладу «Золотоніський професійний ліцей» у якому просила: - поновити строк звернення до суду, встановлений ст. 233 КЗпП України, пропущений позивачем з поважних причин; - визнати незаконним та скасувати наказ Державного навчального закладу «Золотоніський професійний ліцей» від 10.10.2019р. №110-КР «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності заступника директора з навчально-виховної роботи». В обґрунтування позову зазначено, що 10.10.2019р. директором ліцею був виданий наказ №110-КР «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності заступника директора з навчально-виховної роботи» відповідно до якого [PERSON] оголошено догану. Позивач вважає вказаний наказ протиправним, оскільки він виданий директором без встановлення та доведення вини позивача. На думку позивача оскаржуваний наказ не містить повних та точних відомостей про те, яке саме порушення вчинив позивач та в чому воно конкретно полягає, які із функціональних обов`язків, що обумовлені трудовим договором, порушив позивач та яка шкода заподіяна позивачем та кому. Також позивач вказує, що вказаний оскаржений наказ їй був надісланий засобами поштового зв`язку та вона отримала його 09.11.2019р. Оскільки позивач з грудня 2019 по майже кінець січня 2020 р. проходила як амбулаторне так і стаціонарне лікування то не мала можливості своєчасно звернутись до суду, а тому просила суд поновити строки на оскарження вказаного наказу. За таких підстав позивач звернулася до суду із даним позовом. Ухвалою судді від 25.02.2020р. відкрито провадження по даній справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Роз`яснено відповідачу право на подання відзиву на позовну заяву. У квітні 2020р. до суду надійшов відзив на позовну заяву відповідно до якого представник відповідача заперечував проти задоволення позову. Відповідач стверджує, що підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності стало вчинення нею грубого порушення етичних норм поведінки педагогічного працівника. Зазначене порушення полягало у спричиненні (провокуванні) позивачем конфліктів, що мали місце 24 вересня 2019 року, з прибиральницею ДНЗ «Золотоніський професійний ліцей» [PERSON] та майстром [PERSON] . Відповідач наполягає, що на підставі доповідних записок, складених прибиральницею [PERSON] та майстром ДНЗ «Золотоніський професійний ліцей» [PERSON] , було проведено службове розслідування. У ході цього розслідування було встановлено факт порушення позивачем етичних правил поведінки педагогічного працівника. З огляду на виявлені порушення, позивача було правомірно притягнуто до дисциплінарної відповідальності, про що їй було оголошено відповідний наказ. Відповідач зазначає, що позивач дізналася про факт притягнення її до дисциплінарної відповідальності 10 жовтня 2019 року, тобто в день оголошення оспорюваного наказу. Таким чином, позивач мала можливість звернутися до суду із зазначеним позовом у період з жовтня по грудень 2019 року, проте не скористалася цим правом. З огляду на викладене, представник відповідача вважає, що позивачем пропущено встановлений строк на оскарження зазначеного наказу, що, на його думку, є підставою для відмови у задоволенні позову. У судовому засіданні представник позивача наполягав на повному задоволенні позовних вимог, зазначив, що наявні у матеріалах справи докази свідчать про відсутність законних підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. Крім того, представник позивача наголосив, що відповідачем не було доведено у встановленому законом порядку правомірність винесення оспорюваного наказу. Представники відповідача заперечували проти задоволення позовних вимог, вказуючи на те, що відповідачем було проведено дисциплінарне розслідування, яким встановлено вину позивача. Крім того, представники відповідача наголосили, що позивач достовірно знала про оскаржуваний наказ про притягнення її до дисциплінарної відповідальності, оскільки вказаний наказ був їй зачитаний. Однак, позивач звернулася до суду лише через п`ять місяців після складення наказу, що свідчить про пропуск встановленого законодавством строку для його оскарження. На думку представників відповідача, це є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову. У ході судового розгляду була допитана позивач [PERSON] , яка повідомила, що має 23-річний стаж роботи у ліцеї. Вона зазначила, що у неї склалися неприязні відносини з нинішнім директором ліцею [PERSON] . [PERSON] пояснила, що 24 вересня 2019 року, коли вона перебувала на подвір`ї ліцею у особистих справах, її зустріли директор [PERSON] та [PERSON] . Між ними виникла суперечка. Згодом директор [PERSON] залишив їх, а позивач залишилася зі [PERSON] , яка, за її словами, почала висловлюватися на її адресу нецензурною лайкою. Після цього інциденту позивач пішла до свого кабінету. Через деякий час вона зустрілася із [PERSON] , яка також висловила їй претензії. [PERSON] категорично заперечує, що вона ображала [PERSON] або [PERSON] , а також стверджує, що не вживала нецензурної лайки. Через деякий час до її кабінету прийшов директор [PERSON] і почав на неї кричати, внаслідок чого позивач відчула погіршення самопочуття та була вимушена викликати швидку медичну допомогу. [PERSON] також повідомила, що перебувала на лікарняному у період з 25 вересня 2019 року по 05 жовтня 2019 року. У подальшому, позивачу був зачитаний їй у кабінеті директора оспорюваний наказ про притягнення її до дисциплінарної відповідальності, при цьому жодного службового розслідування не проводилося. Надалі [PERSON] звернулася зі скаргою до директора обласного відділу освіти, який порадив їй звернутися до суду. Після цього вона почала вимагати видати їй зазначений наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності. За її словами, цей наказ вона отримала лише засобами поштового зв`язку у листопаді 2019 року. Позивач пояснила, що у зв`язку з цією ситуацією вона неодноразово хворіла, що стало причиною неможливості своєчасного звернення до суду. У ході судового розсліду справи були допитані свідки, а саме; - [PERSON] , яка пояснила суду, що вона працювала в ліцеї протягом п`яти років та звільнилася у 2020 році. Вона зазначила, що позивача [PERSON] учні дуже поважали, та вважає її висококваліфікованим фахівцем у своїй справі. Характеризувала атмосферу в колективі ліцею як незадовільну, вказавши на часті конфлікти. За її словами, керівництво здійснювало тиск (цькування) на двох заступників, зокрема на [PERSON] . Свідок також зазначила, що прибиральниці дозволяли собі неналежну поведінку, часто вживали нецензурну лексику, через що вона сама була змушена робити їм зауваження. Свідок пригадала конфлікт, що стався між [PERSON] та [PERSON] у коридорі ліцею під час навчальних занять. Вона зазначила, що під час цього конфлікту [PERSON] кричав на [PERSON] . Через деякий час після цього інциденту свідок зайшла до кабінету [PERSON] і застала її в стані розпачу; - [PERSON] , яка пояснила суду, що вона працює в ліцеї та бачила, коли на першому поверсі почався конфлікт між [PERSON] та [PERSON] . [PERSON] була ініціатором даного конфлікту, виражалась нецензурно в сторону адміністрації. Коли [PERSON] заступилась за [PERSON] та [PERSON] почала кричати і на неї. Свідок була присутня в кабінеті директора, коли оголошували [PERSON] наказ про притягнення її до дисциплінарної відповідальності. Було декілька примірників наказу. Плаксій заслухала наказ, однак від його отримання та підписання у ньому відмовилась. Дати вказаних подій свідок не пам`ятає; - [PERSON] , який пояснив, що він працював викладачем та соціальним педагогом ДНЗ «Золотоніський професійний ліцей», добре знає [PERSON] , вважає її висококваліфікованим працівником. Між [PERSON] та викладачем [PERSON] виникали конфлікти через те, що [PERSON] вимагала від [PERSON] виконання своїх обов`язків класного керівника, а [PERSON] постійно скаржилась на [PERSON] директору. Свідок чув як директор ліцею погрожував [PERSON] за те, що та чіпає відданих йому людей. У вересні 2019р., точної дати не пам`ятає, будучи у фойє ліцею під час великої перерви бачив, як директор, [PERSON] та [PERSON] підійшли до [PERSON] та почали на неї кричати. [PERSON] робила їм зауваження вказуючи на присутність дітей. Після цього [PERSON] пішла до себе в кабінет. Свідок та інші працівники зайшли до [PERSON] та заспокоювали її, потім він пішов до себе та через деякий час у вікно помітив як до ліцею приїхала швидка допомога; - [PERSON] , яка в судовому засіданні пояснила, що вона працює на посаді інспектора відділу кадрів. У вересні 2019 року її викликав директор та надав заяви [PERSON] та [PERSON] сказавши підготувати на їх основі наказ про оголошення догани. Через деякий час викликали до кабінету директора [PERSON] , яка заслухавши зміст наказу відмовилась його підписувати та отримувати копію; - [PERSON] , пояснила суду, що у вересні 2019р. до неї підійшла [PERSON] та почала на неї кричати за те, що їй щось, нібито, наговорили учні ліцею. Через це їй стало зле та вона повідомила про інцидент директора. Свідок вказує, що між [PERSON] та [PERSON] були часті конфлікти зі сварками та нецензурною лексикою в тому числі при учнях ліцею; - [PERSON] , яка в судовому засіданні пояснила, що в кінці вересня 2019р. вона була свідком конфлікту, що виник між [PERSON] та [PERSON] через якісь давні образи. Конфлікт між ними був тривалим, відбувався як в приміщені ліцею так і на подвір`ї. Свідок робила зауваження щоб учасники конфлікту припинили сваритись при учнях ліцею, однак у відповідь [PERSON] почала ображати матір свідка, яка раніше працювала у вказаному ліцеї у зв`язку з чим вона і написала доповідну записку на ім`я керівника ліцею; - [PERSON] , яка в судовому засіданні пояснила, що вона працювала на посаді практичного психолога ДНЗ «Золотоніський професійний ліцей». За її словами, ситуація в колективі почала погіршуватися з вересня 2019 року, що супроводжувалося звільненнями викладачів. Свідок засвідчила, що була очевидцем події, коли [PERSON] зайшла до кабінету, де також перебував [PERSON] . На той момент [PERSON] знаходилася у вкрай пригніченому емоційному стані, спричиненому конфліктом із прибиральницею [PERSON] . Згодом, після розмови [PERSON] з директором, її емоційний стан погіршився ще більше, що вимагало виклику швидкої медичної допомоги. Свідок охарактеризувала [PERSON] як неконфліктну, виважену особу, яка користувалася повагою серед учнів. Свідок зазначила, що про конфлікт між [PERSON] та [PERSON] вона дізналася зі слів інших осіб, стверджувала, що в колективі панувала нездорова атмосфера, спричинена тиском керівництва на [PERSON] та на всіх викладачів, які її підтримували; - [PERSON] , яка пояснила суду, що в кінці вересня 2019р. вона стояла біля розкладу коли до неї підійшла [PERSON] та зробила зауваження, поруч була [PERSON] , яка за неї заступилася, між [PERSON] та [PERSON] виник конфлікт, однак свідок не стежила за його розвитком та пішла у своїх справах; - [PERSON] , яка пояснила суду, що вона перебувала на посаді старшого майстра ДНЗ «Золотоніський професійний ліцей», добре знає [PERSON] , ніколи не чула від неї нецензурної лексики на відмінно від директора Між директором та [PERSON] існує давній конфлікт через підтримку останньою [PERSON] із якою директор також перебував у конфлікті. Свідок була присутня коли директор зачитував наказ [PERSON] про дисциплінарну відповідальність. [PERSON] була дуже пригнічена, ніхто нічого підписувати їй не пропонував, після того як зачитали наказ директор сказав «свободна». Ніяких актів про відмову від підписання наказу не складали, такі акти складались значно пізніше. Таких актів було декілька, фактично усі документи переписувались після приходу адвоката. [PERSON] після зачитання наказу почувала себе дуже погано, а тому їй викликали швидку. Після нового року їх зібрали в приміщені де прийшов адвокат [PERSON] та розповідав що потрібно казати у судовому засідання коли будуть слухатись справи за позовами [PERSON] .. Заслухавши пояснення сторін по справі та свідків, дослідивши матеріали справи суд зазначає наступне. Відповідно до ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Відповідно до статті 43 Конституції України кожен має право на працю. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення. Однією з гарантій забезпечення права громадян на працю є передбачений у статті 5-1 КЗпП України правовий захист від необґрунтованої відмови у прийнятті на роботу і незаконного звільнення, а також сприяння у збереженні роботи. За змістом ч. 1 ст. 3 КЗпП України трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності та галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами, регулює законодавство про працю. Відповідно до ст. 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків. За порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана; звільнення (ч. 1 ст. 147 КЗпП України). Відповідно до ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається, як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Разом з тим, саме на роботодавця покладається обов`язок доказування фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина особи як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини, а так само за відсутності будь-якої зі складових елементів дисциплінарного проступку, працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. У трудовому законодавстві визначено певну процедуру притягнення фізичної особи до дисциплінарної відповідальності як одного з видів юридичної відповідальності, дотримання якої є передумовою правомірності застосованих до працівника заходів. Відповідно до ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення роботодавець повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. \~За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. \~При обранні виду стягнення роботодавець повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. \~Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Обов`язкове отримання пояснень від особи, яка підозрюється або яку звинувачено у порушенні трудової дисципліни, є однією з важливих форм гарантій, наданих працівникові для захисту своїх законних прав та інтересів, з метою недопущення безпідставного застосування стягнення. Правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, доведених відповідними доказами, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника. Невиконання власником або уповноваженим ним органом обов`язку зажадати письмове пояснення від працівника та неодержання такого пояснення не є підставою для скасування дисциплінарного стягнення, якщо факт порушення трудової дисципліни підтверджений наданими суду доказами. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності (висновок Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, викладений у постанові від 16 травня 2018 року у справі № 712/6576/17 та постанові Великої Палати Верховного Суду від 29 травня 2019 року у справі № 452/970/17). Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним умисно або з необережності. У постанові Верховного Суду від 10 липня 2019 року у справі №487/1885/17 (провадження № 61-25009св18) вказано, що «підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права: КЗпП України, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Дисциплінарним проступком визнаються діяння, що пов`язуються з невиконанням чи неналежним виконанням працівником своїх обов`язків без поважних причин. Тобто наявність поважних причин у такому разі свідчить про відсутність вини працівника». Судом встановлено та жодною із сторін не заперечується, що позивач [PERSON] працювала на посаді заступника директора з навчально-виховної роботи ДНЗ «Золотоніський професійний ліцей». 24.09.2019р. на ім`я директора ДНЗ «Золотоніський професійний ліцей» надійшли доповідні записки [PERSON] та [PERSON] , копії яких додані відповідачем до відзиву на позовну заяву. Згідно доповідної записки [PERSON] , остання просить відреагувати на зухвалу поведінку стосовно неї зі сторони заступника директора [PERSON] . Повідомила, що внаслідок конфлікту у неї значно погіршився стан здоров`я та просить відреагувати на поведінку [PERSON] . Доповідною запискою [PERSON] довела до відома директора, що заступник директора з виховної роботи [PERSON] , використовуючи своє службове становище, ображала, цим самим принижуючи честь і гідність її і її матері. Просила вжити заходів. 08.10.2019р. [PERSON] надала на ім`я директора ДНЗ «Золотоніський професійний ліцей» пояснюючу записку, у якій заперечила вживання нецензурної лайки в навчальному закладі відносно працівників чи учнів та заперечувала, що про матір [PERSON] обмовлялася будь-яким чином. Вважає, що доповідні записки написані з метою обмовити її на догоду керівнику. Вказувала, що [PERSON] ображає учнів своєю нецензурною лайкою та вказувала на обізнаність про це директора до якого звертались учні із відповідними скаргами. 10.10.2019р. було видано наказ №110-КР за підписом директора ліцею [PERSON] «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності заступника директора з навчально-виховної роботи», відповідно до якого [PERSON] заступнику директора з виховної роботи оголошено догану. Інспектора відділу кадрів Кареліній Н.М. доручено ознайомити [PERSON] з наказом №110 від 10.10.2019р. під підпис. Контроль за виконанням наказу директор залишив за собою. Відповідач, заперечуючи позовні вимоги, у своєму відзиві на позовну заяву стверджує, що за результатами доповідних записок, зазначених вище, було проведено службове розслідування. За наслідками цього розслідування та допиту свідків нібито було встановлено порушення [PERSON] пунктів 1.8 та 3.23 посадової інструкції, затвердженої наказом директора ліцею від 06.04.2018 р. №88. Відповідач також зазначає, що [PERSON] на вимогу директора надала письмові пояснення стосовно фактів, викладених у доповідних записках працівників ліцею [PERSON] та [PERSON] . Таким чином, відповідач стверджує про дотримання процедури відібрання письмових пояснень у працівника в межах з`ясування обставин скоєння дисциплінарного проступку. Однак, суд не погоджується з вищезазначеними твердженнями відповідача, виходячи з наступного. Відповідачем не було надано жодного належного та допустимого доказу щодо факту проведення будь-якого розслідування обставин, викладених у доповідних записках [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Зокрема, у матеріалах справи відсутня інформація про суб`єкта, який проводив розслідування (не зазначено, яка особа або комісія була уповноважена на проведення службового розслідування), порядок проведення розслідування (відсутні відомості про методику, етапи та регламент проведення такого розслідування), не надано жодного акту, протоколу, висновку чи іншого документа, який би фіксував хід та результати службового розслідування. Також відсутні відомості стосовно свідків, яких було допитано відповідачем у ході ніби-то проведеного розслідування, не надано їхніх письмових пояснень або протоколів допитів, тощо. Також суд зважає і на те, що не надано обґрунтування щодо того, які саме дані були підтверджені чи спростовані в ході такого розслідування, і яким чином ці дані вплинули на висновок про порушення [PERSON] посадової інструкції. Крім того, відповідачем належним чином не доведено, чому до уваги були взяті лише письмові пояснення [PERSON] та [PERSON] , і чому не була надана будь-яка оцінка поясненням [PERSON] . Це викликає обґрунтовані сумніви щодо об`єктивності та повноти проведеного, зі слів відповідача, службового розслідування. З пояснень свідків, які були допитані в судовому засіданні, вбачається, що між [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та директором ліцею [PERSON] дійсно існують неприязні відносини. Однак, жоден зі свідків не вказав про проведення у будь-якій формі службового розслідування. Відсутність таких свідчень з боку осіб, які могли би бути обізнані з фактом проведення розслідування, лише підсилює обґрунтовані сумніви щодо достовірності доводів відповідача. Верховний Суд в постанові від 22 липня 2020 року в справі № 554/9493/17, предметом розгляду якої була вимога про визнання незаконним та скасування наказу про оголошення догани, виснував, що в наказі про накладення дисциплінарного стягнення повинно бути зазначено, коли мало місце і в чому конкретно полягає порушення особою трудових обов`язків. У постанові від 22 липня 2020 року у\~справі N 554/9493/17 також виснувано, що Наказ про накладення на позивача дисциплінарного стягнення не відповідає вимогам трудового законодавства, зокрема у ньому не зазначено, коли мало місце і в чому конкретно полягає порушення позивачем трудових обов`язків. Суд, розглядаючи матеріали справи, окремо звертає увагу на зміст оспорюваного наказу про притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності від 10.10.2019 р. за №110-КР. Зокрема, у зазначеному наказі міститься наступне формулювання: «24.09.2019 року заступник директора з навчально-виховної роботи [PERSON] , використовуючи своє службове положення, спричинила конфлікт між собою та працівниками закладу, а саме: [PERSON] , [PERSON] , цим самим принизила людську гідність та честь в непристойній формі. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved