Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-12 00:00:00

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Маяк 65» (далі ОСББ «Маяк 65») звернулось з позовом до [PERSON] , вказавши, що відповідач є власником квартири [ADDRESS] , отже має обов`язок зі сплати внесків на управління будинком на користь надавача таких послуг ОСББ «Маяк 65». Через неналежне виконання відповідачами своїх зобов`язань зі сплати внесків на управління будинком, за період з травня 2018 року по серпень 2024 року включно утворилась заборгованість в сумі 15834,60 гривень. Відповідачеві також нараховані три відсотки річних за період з 01.05.2018 року по 23.02.2022 року в сумі 1053,45 гривень та інфляційні втрати за цей період в сумі 9194,40 гривень, які просять стягнути з відповідача на свою користь разом з судовими витратами. Ухвалою суду від 09.10.2024 року відкрите провадження та справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. 21.11.2024 року відповідач направив до суду заяву з запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та просив здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження. 26.11.2024 року представник відповідача направила до суду відзив на позовну заяву. 11.12.2024 року представник позивача направив до суду заяву про розгляд справи без участі позивача та його представника. 20.12.2024 року представник позивача направив до суду клопотання про стягнення витрат на правничу допомогу. Ухвалою суду від 11.06.2025 року відмовлено у задоволенні заяви про розгляд справи в порядку загального позовного провадження. В установлений строк позивач не скористався своїм правом надати відповідь на відзив відповідача. В ході розгляду справи сторонами інші заяви чи клопотання не подавались. При дослідженні матеріалів справи встановлено наступне. За відомостями Департаменту адміністративних послуг ЗМР, [PERSON] , [INFO] , зареєстрований за адресою: [ADDRESS] з 09.10.1997 року по теперішній час. Згідно з відомостями з Державного реєстру речових прав, нежитлове приміщення, магазин продовольчих товарів [ADDRESS] належить [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу, серія та номер 1028, виданого 26.02.2012 року Півняк О.С., приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу та зареєстроване в державному реєстрі прав та їх обтяжень за №51265529 від 21.02.2020 року Департаментом реєстраційних послуг ЗМР. Рішення про переведення квартири до нежитлового фонду серія та номер 261/1, виданий 25.06.2013 року, видавник Виконавчий комітет Запорізької міської ради, декларація про готовність об`єкта до експлуатації, серія та номер ЗП141200421560, виданий 11.02.2020 року, видавник: Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області. Протоколом №1 від 11.06.2016 року установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] затверджено статут ОСББ «Маяк 65». Протоколом №2018/1 загальних зборів співвласників багатоквартирних будинків [ADDRESS] , 39 ОСББ «Маяк 65» від 15.08.2018 року затверджено кошторис видатків та встановлено вартість управління 1 кв.м. багатоквартирних будинків з 01.06.2018 року в розмірі 4,2 гривень за 1 кв.м., у тому числі для будинку [ADDRESS] , що також підтверджується Додатком 1 до протоколу №2018/1. Протоколом №1/2019 загальних зборів співвласників багатоквартирних будинків [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] ОСББ «Маяк 65» від 02.06.2019 року затверджено кошторис видатків та встановлено вартість управління 1 кв.м. багатоквартирних будинків з 01.07.2019 року в розмірі 5 гривень за 1 кв.м., що також підтверджується Додатком 1 до протоколу №1/2019. Протоколом №4/2020 загальних зборів співвласників багатоквартирних будинків [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] ОСББ «Маяк 65» від 08.09.2020 року розглянуте питання порядку денного щодо заяви від співвласників будинку [ADDRESS] про заперечення підключення нежитлового приміщення (продовольчої крамниці) співвласника [PERSON] до внутрішньо будинкової мережі холодного водопостачання. Як зазначено у протоколі, [PERSON] звертався до голови правління з вимогою узгодження схеми підключення до внутрішньо будинкової мережі будинку нежитлового приміщення. У ході розслідування голова правління звернулась до керівництва КП «Водоканал» з питанням, з якої причини квартира [ADDRESS] була відключена від постачання холодної води. З`ясувалось, що співвласник [PERSON] був боржником КП «Водоканал», але закрив особистий рахунок, сплативши борг. Для укладання договору з КП «Водоканал» для поставки холодної води необхідно узгодження схеми з ОСББ «Маяк 65». Правління вважає за неодмінне узгодження схеми підключення нежитлового приміщення (продовольчої крамниці) співвласника [PERSON] до внутрішньо будинкової мережі холодного водопостачання після погашення заборгованості з утримання будинку у повному обсязі. Внутрішньобудинкові мережі обслуговує ОСББ «Маяк 65», вартість послуги є частиною обов`язкових платежів згідно затвердженого загальними зборами кошторису. В результаті переведення житлового приміщення у нежитлове під продовольчу крамницю співвласником [PERSON] змінюються умови технічного обслуговування, а саме: освітлення входу до крамниці співвласник виконує за власні кошти, частина прибудинкової території зайнята співвласником [PERSON] самовільно без узгодження з правлінням ОСББ, тому прибирання території виконується за кошти співвласника [PERSON] , а також він не користується послугами банку ПАТ «Запоріжзв`язоксервіс» при оплаті внесків за утримання будинку. Вважають за необхідне укласти договір на технічне обслуговування нежитлового приміщення будинку [ADDRESS] , врахувати вимоги співвласника нежитлового приміщення [PERSON] щодо витрат на обслуговування та враховувати витрати на ремонт будинку. Вартість обслуговування нежитлового приміщення будинку [ADDRESS] визначати шляхом складання калькуляції всіх витрат, як неодмінного додатку до договору. У калькуляції витрат врахувати кошти кошторису прочистка вентиляційних каналів та димоходів, витрати на дератизацію, дезінсекцію, технічне обслуговування внутрішньодомових інженерних мереж, виконання аварійних робіт, витрати на ремонтні роботи та формування резервного фонду. Рішенням Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 25.09.2020 року стягнуто з [PERSON] на користь ОСББ «Маяк 65» заборгованість за житлово-комунальні послуги в сумі 1281,75 гривень. Заборгованість з відповідача була стягнута за період з 01.04.2017 року по 01.01.2020 року. 04.11.2020 року КП «Водоканал» надало [PERSON] відповідь на його лист щодо узгодження схеми розподілу та укладення договору про надання послуг з водопостачання та водовідведення нежитлового приміщення, магазин продовольчих товарів, об`єкт житлової нерухомості приміщення 2, розташованого за адресою: [ADDRESS] , згідно з яким, для можливості розпочати процедуру укладання договору про надання послуг з водопостачання та водовідведення, [PERSON] необхідно надати схеми розподілу зон обслуговування та меж балансової належності водопровідних і каналізаційних мереж, узгоджені з власником або балансоутримувачем мереж та структурними підрозділами КП «Водоканал». Як вбачається з наданого позивачем розрахунку, відповідач належним чином зобов`язання зі сплати послуги з управління багатоквартирним будинком не виконував, в результаті чого у період з травня 2018 року по серпень 2024 року виникла заборгованість в загальній сумі 15834,60 гривень. Згідно з довідкою про заборгованість по інфляції та 3% річних, за період з 01.05.2018 року по 23.02.2022 року відповідачеві нараховані 2768,54 гривень інфляційних втрат та 1053,45 гривень трьох відсотків річних за період з 01.05.2018 року по 23.02.2022 року. При вирішенні спору суд виходить з наступного. Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначені Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку». Згідно з частинами першою, п`ятою статті 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами; господарче забезпечення діяльності об`єднання може здійснюватися власними силами об`єднання (шляхом самозабезпечення) або шляхом залучення на договірних засадах суб`єктів господарювання. Відповідно до пунктів 5, 10 частини першої статті 7 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», співвласники зобов`язані виконувати рішення зборів співвласників, своєчасно сплачувати за спожиті житлово-комунальні послуги. Згідно ч. 2 ст. 7 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», кожний співвласник несе зобов`язання щодо належного утримання, експлуатації, реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку пропорційно до його частки співвласника. Статтею 12 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», передбачено, що управління багатоквартирним будинком здійснює об`єднання через свої органи управління. За рішенням загальних зборів функції з управління багатоквартирним будинком можуть бути передані (всі або частково) управителю або асоціації. Об`єднання самостійно визначає порядок управління багатоквартирним будинком та може змінити його у порядку, встановленому цим Законом та статутом об`єднання. Згідно ст. 15 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», співвласник зобов`язаний: виконувати обов`язки, передбачені статутом об`єднання; виконувати рішення статутних органів, прийняті у межах їхніх повноважень; не допускати порушення законних прав та інтересів інших співвласників; своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі тощо. Згідно зі ст. 16 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», об`єднання має право відповідно до законодавства та статуту об`єднання приймати рішення про надходження та витрати коштів об`єднання, встановлювати порядок сплати, перелік та розміри внесків і платежів співвласників, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів. Положеннями ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» встановлено, що до виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься, зокрема, визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників. Відповідно до ст. 17 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» для забезпечення виконання власниками приміщень своїх обов`язків об`єднання має право: робити співвласникам попередження про порушення ними статутних або інших законних вимог і вимагати їх дотримання; вимагати відшкодування збитків, заподіяних спільному майну об`єднання з вини власника або інших осіб, які користуються його власністю; вимагати від співвласників своєчасної та у повному обсязі сплати всіх встановлених цим Законом та статутом об`єднання внесків і платежів, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів; звертатися до суду в разі відмови співвласника відшкодовувати заподіяні збитки, своєчасно та у повному обсязі сплачувати всі встановлені цим Законом та статутом об`єднання внески і платежі, у тому числі відрахування до резервного та ремонтного фондів; виступати засновником (учасником) інших юридичних осіб. Реалізація прав об`єднання, визначених цією статтею, здійснюється його правлінням за дорученням загальних зборів та відповідно до статуту об`єднання. Відповідно до статті 22 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» визначено, що правління об`єднання самостійно здійснює функції управителя, воно за договором з постачальниками комунальних послуг може бути колективним замовником (абонентом) таких послуг. Власники несуть відповідальність за своєчасність здійснення платежів на рахунок управителя незалежно від використання приміщень особисто чи надання належних їм приміщень в оренду. Несплата рахунків не допускається. Такі дії є порушенням прав інших членів об`єднання і підставою для звернення до суду про стягнення заборгованості зі сплати по відповідних рахунках у примусовому порядку. Згідно зі ст. 20 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» частка співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку встановлюється пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності. Частинами першою, шостою статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідач, як власник нерухомого майна, у відповідності до ч.4 ст.319, ст.322\~ЦК України зобов`язаний утримувати належне йому майно та нести витрати, необхідні для збереження майна, та вживати всіх заходів, пов`язаних із забезпеченням належного стану майна. Вказані норми встановлюють презумпцію обов`язку власника нести всі витрати, пов`язані з утриманням належного йому майна. Такий обов`язок власника є похідним від належних йому як абсолютному володарю правомочностей володіння, користування та розпорядження майном. Верховний Суд у постанові від 05.09.2020 у справі №906/884/19, дійшов висновку про те, що рішення загальних зборів, у тому числі про визначення переліку та розміру витрат на управління багатоквартирним будинком, є обов`язковими для власників житлових приміщень, які в силу прямої норми закону несуть тягар утримання належного їм майна та зобов`язані виконувати прийняті відповідно до статуту рішення. З досліджених доказів судом встановлено, що [PERSON] дійсно є власником приміщення у багатоквартирному будинку, а відтак має обв`язок із сплати внесків на управління будинком. Суд погоджується з доводами відповідача про те, що судом вже було прийняте рішення щодо стягнення з нього заборгованості за період часу до 01.01.2020 року, тож підстав для стягнення такої заборгованості повторно немає. Водночас, відповідач не вказав підстав для несплати послуг з управління будинком за період часу з 01.01.2020 року до 08.09.2020 року, коли на загальних зборах співвласників приймалось рішення щодо необхідності укладення з ним договору на окремих умовах, тож суд вбачає підстави для задоволення вимог в частині стягнення заборгованості за період часу з 01.01.2020 року по 31.08.2020 року, що складає 1713,6 гривень. Протоколом №4/2020 загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку №35 ОСББ «Маяк 65» від 08.09.2020 року прийняте рішення про необхідність укласти договір на технічне обслуговування нежитлового приміщення будинку [ADDRESS] ; врахувати вимоги співвласника [PERSON] щодо витрат на обслуговування та враховувати витрати на ремонт будинку. Вартість обслуговування нежитлового приміщення будинку [ADDRESS] визначити шляхом складання калькуляції всіх витрат, як неодмінного додатку до договору. У калькуляції витрат врахувати кошти кошторису прочистка вентиляційних каналів та димоходів; витрати на дератизацію, дезінсекцію; технічне обслуговування внутрішньодомових інженерних мереж; виконання аварійних робіт; витрати на ремонтні роботи та формування резервного фонду. За змістом рішення загальних зборів калькуляцію витрат мало скласти саме ОСББ, після чого укласти із [PERSON] договір на технічне обслуговування нежитлового приміщення. Між тим позивачем не вказано причин, за яких така калькуляція не була складена, а договір з [PERSON] не був укладений з урахуванням рішення загальних зборів. Доказів протилежного позивачем суду не представлено. З рішення загальних зборів від 08.09.2020 року вбачається, що вартість обслуговування нежитлового приміщення мала окремо узгоджуватись на підставі проведеної калькуляції послуг з подальшим укладенням договору, натомість суду не було представлено ані калькуляції, ані доказів узгодження вартості обслуговування нежитлового приміщення, ані укладеного із [PERSON] договору, тож, на переконання суду. позивачем не надано доказів належного виконання рішення своїх же загальних зборів, а відтак суд вважає безпідставним нарахування [PERSON] заборгованості за послуги з обслуговування приміщення на загальних підставах, тож і не вбачає підстав для стягнення з відповідача заборгованості з вересня 2020 року у тому розмірі, який просив позивач. У відзиві на позовну заяву [PERSON] просить суд застосувати строк позовної давності, оскільки позивачем пред`явлено вимогу про стягнення заборгованості за період з травня 2018 року по серпень 2024 року включно. За змістом ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Відповідно до ст. 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. За загальним правилом перебіг загальної і спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила; за зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання (частини перша та п`ята статті 261 ЦК України). Згідно з частиною четвертою ст. 267 ЦК України сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови в позові. При цьому суд застосовує позовну давність лише тоді, коли є підстави для задоволення позовних вимог, звернутих позивачем до того відповідача у спорі, який заявляє про застосування позовної давності. Тобто, перш ніж застосувати позовну давність, суд має з`ясувати та зазначити у судовому рішенні, чи було порушене право, за захистом якого позивач звернувся до суду. Якщо це право порушене не було, суд відмовляє в позові через необґрунтованість. Якщо буде встановлено, що право позивача дійсно порушене, але позовна давність за відповідними вимогами спливла, про що заявила інша сторона у спорі, суд відмовляє в позові через сплив позовної давності в разі відсутності визнаних судом поважними причин її пропуску, про які повідомив позивач. За правилами ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Разом з тим, постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (із змінами і доповненнями, внесеними постановами Кабінету Міністрів України) установлено з 12 березня 2020 року на всій території України карантин. Строк карантину неодноразово продовжувався. Законом № 540-IX розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України доповнено, зокрема пунктом 12 наступного змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину». У пункті 12 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України у редакції Закону № 540-IX перелічені всі статті цього Кодексу, які визначають строки позовної давності, і всі ці строки продовжено для всіх суб`єктів цивільних правовідносин на строк дії карантину у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19). Отже, з урахуванням статті 257 ЦК України, позивач вправі був звернутися до суду з позовом до відповідача за захистом свого порушеного права з вимогами про стягнення заборгованості, яка утворилася з 01 січня 2020 року, у строк не пізніше 01 січня 2023 року, позов подано 26 вересня 2024 року. Однак, оскільки Законом № 540-IX, який набрав чинності 02 квітня 2020 року, було продовжено перебіг позовної давності для всіх суб`єктів цивільних правовідносин на час дії карантину у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19), тож строк звернення до суду з позовом продовжений на строк дій карантину, який закінчився 01.07.2023 року. З позовом позивач звернувся 26.09.2024 року, тож строк позовної давності пропущений не був. Вирішуючи позов в частині стягнення інфляційних втрат та 3% річних, суд виходить з наступного. Статтею 625 ЦК України встановлено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Водночас постановою Кабінету міністрів України № 206 від 05.03.2022 року «Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану», яка набрала законної сили 06.03.2022 року, визначено, що до припинення\~чи скасування\~воєнного стану\~в Україні\~забороняється нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення плати за житлово-комунальні послуги населенням (у тому числі населенням, що проживає у будинках, де створено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, житлово-будівельні (житлові) кооперативи або яким послуги надаються управителем чи іншою уповноваженою співвласниками особою за колективним договором) в територіальних громадах, що розташовані на територіях, на яких ведуться бойові дії (територіях можливих бойових дій, активних бойових дій, активних бойових дій, на яких функціонують державні електронні інформаційні ресурси) або тимчасово окупованих Російською Федерацією, відповідно до переліку, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій (до дати припинення можливості бойових дій, завершення бойових дій, завершення тимчасової окупації), або якщо нерухоме майно споживача було пошкоджено внаслідок воєнних (бойових) дій за умови інформування про такі випадки відповідного виконавця комунальної послуги (для послуги розподілу природного газу з урахуванням вимог Правил безпеки систем газопостачання, затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості від 15 травня 2015 р. № 285. Отже відсутні підстави для нарахування інфляційних втрат та 3% річних за період після березня 2022 року, натомість наявні підстави для нарахування зазначених компенсаційних нарахувань за період з лютого 2020 року по лютий 2022 року на суму заборгованості, яка за вищевказаними висновками суду підлягає задоволенню. Сума інфляційних втрат за цей період складає: на заборгованість за січень 2020 року 42,68 гривень, за лютий 2020 року 40,64 грн, за березень 2020 року 38,62 грн, за квітень 2020 року 37,86 грн, за травень 2020 року 37,36 гривень, за червень 2020 року 37,36 гривень, за липень 2020 року 37,36 гривень, за серпень 2020 року 36,11 гривень, всього 307,99 гривень. Водночас суд позбавлений можливості правильно розрахувати самостійно 3% річних на заборгованість за вказаний період, адже такі відсотки нараховуються відповідно до кількості днів прострочення, натомість в матеріалах справи відсутні документи, які б підтверджували встановлену ОСББ дату, до якої споживачі мають здійснити оплату послуг за кожний місяць надання послуг. Згідно зі ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Отже, з відповідача підлягає стягненню судовий збір на користь позивача пропорційно до задоволених позовних вимог. При вирішенні питання про стягнення з відповідача на користь позивача витрат на професійну правничу допомогу, суд виходить з наступного. Представником позивача в обґрунтування підстав для стягнення витрат на правничу допомогу до матеріалів справи долучено копію договору про надання правової допомоги від 24.09.2024 року укладеного між ОСББ «Маяк 65» та адвокатом Здориком О.І., копію додатку №1 до Договору про надання правової допомоги від 24.09.2024 року, акт приймання-передачі виконаних робіт за надання юридичних послуг згідно договору від 24.09.2024 року, яким підтверджується надання послуги з підготовки позовної заяви на суму 2000 гривень, копію квитанції до прибуткового касового ордера від 24.09.2024 року на суму 2000 гривень, акт приймання-передачі виконаних робіт за надання юридичних послуг згідно договору від 24.09.2024 року, яким підтверджується надання послуги пов`язаної з участю у судовому засіданні, якщо судове засідання не відбулось не з вини адвоката, то оплаті підлягає половина вартості роботи, на суму 800 гривень, копію квитанції до прибуткового касового ордера від 10.12.2024 року на суму 800 гривень. Водночас, судом справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, що виключає участь адвоката в судовому засіданні, тож суд вбачає підстави для стягнення витрат на правничу допомогу зі складання позовної заяви пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі викладеного,

Outcome: partial