Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-05 00:00:00

І. Стислий виклад позицій сторін : [PERSON] звернулась з позовом до [PERSON] , третя особа Рожнятівська селищна рада про усунення перешкод в користуванні майном, зазначивши, що на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 25.08.2004 року вона являється власником будинковолодіння, яке розташоване в [ADDRESS] . Також, [PERSON] являється власником земельної ділянки, кадастровий номер якої 262485100:01:002:0157 площею 0,1026 га., для будівництва і обслуговування даного будинковолодіння, що знаходиться в [ADDRESS] , та власником земельної ділянки, кадастровий номер якої 2624855100:01:001:0464 площею 0,05571 га., для ведення особистого селянського господарства, що примикає до вищевказаної земельної ділянки. Відповідачка [PERSON] являється її сусідкою, суміжним землекористувачем, та проживає за адресою: [ADDRESS] . На території домоволодіння відповідачки, на відстані близько 0,3-0,5 м. від межі з належною їй земельною ділянкою, ростуть багаторічні дерева ясень, горіх, груша та сухий ясень. Сухий ясень знаходиться в аварійному стані, та становить загрозу для житлового будинку відповідачки. Враховуючи теперішні погодні умови і постійні вітри, цей ясень розхитується в різні боки, його гілки знаходяться на її земельній ділянці, а так як дерево високе і аварійне, падаючи може повністю зруйнувати її житловий будинок. Три інших дерева (ясень, грушка, горіх), значною частиною своєї крони закривають її подвір`я, та призводять до великого листопаду в осінній період. Гілки, листя та гнилі плоди падають на її земельну ділянку, що створює їй значний дискомфорт. Окрім цього, на присадибній ділянці [PERSON] , на відстані 4,5 м. від її межі росте багаторічний, високий та крислатий дуб. Гілля даного дуба повністю закриває канаву, що проходить біля їхніх земельних ділянок і належить до земель селищної ради, а також значною частиною своєї крони даний дуб закриває і її присадибну ділянку. Жолуді і листя вкривають її город, постійно з жолудів проростають молоді дубки, вона осінню зі своєї ділянки збирає близьк 10 мішків жолудів. Ці жолуді та листя падають, гниють та забивають канаву, створюючи при цьому неприємні запахи. Наявність вищевказаних дерев на земельній ділянці відповідачки створює їй проблеми у користуванні належною їй на праві приватної власності земельною ділянкою та домоволодінням, перешкоджає використовувати земельну ділянку за цільовим призначенням, затіняє земельну ділянку і домоволодіння кроною дерев, може пошкодити домоволодіння. З цього приводу, вона також неодноразово зверталася до Рожнятівської селищної ради, яка, створивши мобільну групу, своїм актом від 11.07.2024 року встановила та констатувала, що на земельній ділянці [PERSON] на відстані близько до 0,5 м. ростуть ясень, горіх, сухий ясень, груша, та на відстані 4,5 м. - дуб. Мобільна група встановила, що гр. [PERSON] не спиляла сухе, аварійне дерево (ясень), не обрізала гілки дуба та дерев, які виходять за межу сусідньої земельної ділянки, тобто не виконала вимоги їхнього попереднього акту від 21.05.2024 р. На її чергове звернення від 16.01.2025 р., Рожнятівська селищна рада своїм листом від 30.01.2025 р. за № Ч-32 інформувала її, що за результатами вивченої ситуації на місці встановлено наступне: на земельній ділянці, яка належить гр. [PERSON] біля спільної межі ростуть: ясень, горіх, сухий ясень, груша - на відстані 0,5 м; дуб - 4,5 м., що не відповідає нормам ДБН Б.2.2-12:2019. Вказаним листом селищна рада додатково проінформувала її, що для усунення порушень та дотримання норм законодавства, гр. [PERSON] направлено відповідного листа. Згідно ДБН 789-92 «Житлові будинки для індивідуальних забудовників України», встановлені відстані для зелених насаджень: від стін будинків і споруд до осі дерев 5 м, для кущів 1,5 м., від межі сусідньої ділянки до осі дерев 3 м, для кущів 1 м. Відповідно до ДБН 789-92 «Житлові будинки для індивідуальних забудовників України», ДБН Б.2.4. 1-94 «Планування і забудова сільських поселень», ДБН 360-92** «Забудова міських і сільських поселень» - висота живоплоту має бути не більше 1,5 м., а відстань від зовнішньої стіни будинку до осі дерев, меж сусідніх ділянок повинна становити 5 м., для чагарників 1,5 м. У відповідності до ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій», затверджених Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 26.04.2019 р. №104, відстань від межі суміжної земельної ділянки до стовбурів дерев, які висаджуються, має бути від 4 м. до 6 м. в залежності від величини крони (але не менше діаметра крони дерева), а до кущів - 1,0м. З огляду на вищенаведене, просила суд постановити рішення, яким зобов`язати [PERSON] усунути перешкоди в користуванні належними їй земельною ділянкою та житловим будинком за адресою: [ADDRESS] , шляхом ліквідації (зрубування) сухого дерева ясень, сироростучих дерев породи ясень, груша та горіх, які розташовані на земельній ділянці за адресою: [ADDRESS] , поблизу межі з моїм домоволодінням, а також обрізати гілки дерева дуба таким чином, щоб вони не заходили на її земельну ділянку та водостічну канаву. У відзиві на позовну заяву представник відповідачки Попович Я.С. позовні вимоги позивачки [PERSON] не визнав, також зазначив, що ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій», на які посилається позивачка, встановлюють правила для нових насаджень, а не для тих, що існували до його ухвалення, також зазначає, що ніби-то неодноразово пропонувала позивачці зрізати гілки, які проникають на її територію, однак та не відреагувала. Позивачка [PERSON] у судове засідання не прибула, хоча була повідомлена належним чином про день час та місце розгляду справи. Представник позивачки [PERSON] - адвокат Родіков І.С., у судовому засіданні вимоги своєї довірительки підтримав в повному обсязі, посилався на обставини, що зазначені в позовній заяві. Крім того зазначив, що самостійно обрізати чи зрізати гілки чи дерева позивачка не може через неприязні відносини з відповідачкою. Відповідачка [PERSON] у судове засідання також не прибула, хоча була повідомлена належним чином про день час та місце розгляду справи. Представник відповідачки [PERSON] адвокат Попович Я.С., у судовому засіданні позовні вимоги не визнав, просив суд відмовити у їх задоволенні. Зазаначив, що сторони перебувають у неприязних відносинах між собою. Відповідачка по справі намагалася обрізати гілки з дерев, однак одна з них впали на паркан позивачки, що є межовим знаком, пошкодила його і вона змушена була відновлювати паркан за власний рахунок. Крім того у судовому засіданні вказав, що сухе дерево породи ясень відповідачка зрізала самостійно ще до закінчення судового розгляду по справі. При цьому посилався на відзив, який знаходиться у матеріалах даної цивільної справи, а також зазначив, що у попередніх судових засіданнях представник позивачки зазначив, що сухе дерево ясень було зрубано. Представник третьої особи Рожнятівської селищної ради в судове засідання не з`явився, однак подала до суду заяву про розгляду справи без участі представника Рожнятівської селищної ради, де також зазначила, що при прийнятті рішення у справі покладаються на розсуд суду. В судовому засіданні допитувались в якості свідків члени мобільної групи, які проводили обстеження земельних ділянок сторін, зокрема : свідок [PERSON] дав суду показання про те, що вони були на місці і неодноразово складали акт. Вони встановили, що горіх, ясень та груша посаджені на відстані до 1 м. від межі, а дуб 4,5 м., що є порушенням ДБН. Дерева, що ростуть у Тринцолин, чинять незручності для [PERSON] , не тільки сухе, але усі, бо можуть пошкодити господарські споруди та альтанку. Стверджує, що горіх та груша посаджені - 3 4 роки, а інші більше. Також зазначає, що для неприємних запахів, про які говорить [PERSON] , є безліч причин, в тому числі і листя. Таким чином свідок [PERSON] спростовує позицію [PERSON] про те, що ніби-то дерева висаджені швидше, ніж збудований будинок [PERSON] і що відстань до цих дерев повинна була бути врахована при будівництві будинку. Свідок [PERSON] дала показання про те, що в складі комісії виходила на місце, що комісія складала акти і давала рекомендації. Для [PERSON] рекомендацією було зрізати дерева. Комісія встановила, що дерева посаджені з порушенням ДБН. Свідок [PERSON] дала показання про те, що у [PERSON] росли дерева на відстані 0,5 м. від межі, що є порушенням ДБН, бо можуть пошкодити господарські споруди Чекіт. Комісія рекомендувала [PERSON] зрізати всі дерева, крім дуба, а в дуба обрізати гілля. ІІ. Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії у справі : ухвалою Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області від 12.02.2025 суд прийняв позовну заяву до розгляду в порядку загального позовного провадження, відкрив провадження у справі та призначив підготовче судове засідання з повідомленням учасників справи. 18.02.2025 до Рожнятівського районного\~суду Івано-Франківської\~області від представника третьої особи Рожнятівської селищної ради надійшла заява про розгляду справи без участі представника Рожнятівської селищної ради, де також зазначила, що при прийнятті рішення у справі покладаються на розсуд суду. 20.02.2025 до Рожнятівського районного\~суду Івано-Франківської\~області від представника відповідачки надійшло клопотання про залишення позовної заяви без руху. 14.03.2025 до Рожнятівського районного\~суду Івано-Франківської\~області від представника відповідачки надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду. Ухвалою Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області від 14.03.2025 суд призначив судове засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду із представником відповідачки. 26.03.2025 до Рожнятівського районного\~суду Івано-Франківської\~області від представника відповідачки надійшов відзив на позовну заяву, у якій він просив у задоволенні позовної заяви [PERSON] відмовити, судові витрати відповідача стягнути з позивача. Ухвалою Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області від 26.03.2025 суд закрив підготовче судове засідання та призначив справу до судового розгляду. 11.04.2025 до Рожнятівського районного\~суду Івано-Франківської\~області від представника відповідачки надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду. Ухвалою Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області від 14.04.2025 суд призначив судове засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду із представником відповідачки. ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин : згідно з копією витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку №НВ-2610653282020 від 07.08.2020 року, [PERSON] є власником земельної ділянки, кадастровий номер: 2624855100:01:002:0157, площею 0.1026 га, що за адресою: [ADDRESS] (а.с.6-7). Відповідно до корпії витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №92587444 від 21.07.2017 року [PERSON] є власником земельної ділянки, кадастровий номер: 2624855100:01:001:0464 площею 0.0571 га, що за адресою: [ADDRESS] (а.с.9). Копією витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №4534742 від 25.08.2004 року, встановлено, що [PERSON] є власником домоволодіння за адресою: [ADDRESS] (а.с.10). Копією заяви [PERSON] до голови Рожнятівської селищної ради від 16.01.2025 року, підтверджується, що [PERSON] зверталався до Рожняітвської селищної ради з питаннями щодо дерев, які ростуть на земельній ділянці [PERSON] (а.с.11). Відповідно до копії відповіді №Ч-32 від 16.01.2025 року Рожнятівської селищної ради на звернення [PERSON] від 16.01.2025 року, щодо дерев, що ростуть на земельній ділянці [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , встановлено, що на земельній ділянці, яка належить [PERSON] біля спільної межі ростуть: ясень, горіх, сухий ясень, груша на відстані 0,5 м.; дуб 4,5 м., що не відповідає нормам ДБН Б.2.2-12:2019 (а.с.12). Згідно копії акту обстеження земельних ділянок [PERSON] та [PERSON] по [ADDRESS] від 11.07.2024 року, мобільною групою встановлено, що на земельній ділянці [PERSON] на відстані близько до 0,5 м. ростуть ясень, горіх, сухий ясень, груша та на відстані 4,5 м. дуб. На земельній ділянці [PERSON] правий кут господарської будівлі розташований впритул до межі земельної ділянки [PERSON] . Також встановлено, що [PERSON] не спиляно сухе, аваріййне дерево (ясінь), не обрізані гілки дуба та дерев, які виходять з межу сусідньої землі. [PERSON] встановлено відстійник, але не демонтовано трубу, яка виведена у канаву (а.с.14). ІV. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування : вислухавши учасників справи, проаналізувавши матеріали цивільної справи, дослідивши та оцінивши в судовому засіданні письмові докази в їх сукупності, встановивши таким чином фактичні обставини справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги слід задоволити частково з таких підстав. За правилами статей 12, 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до статті 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показами свідків. Докази мають бути належними, допустимими, достовірними і достатніми. Відповідно до статті 77 ЦПК України\~належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Про допустимість доказів зазначено у статті 78 ЦПК України, згідно вимог якої, суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом; обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (частина шоста статті 81 ЦПК України). Відповідно до статті 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази. Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Відповідно до статті 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Згідно з процесуальним законодавством сторони мають певні права та обов`язки, реалізація яких, як правило, залежить від самих учасників процесу. Надання доказів на підтвердження доводів і обставин, на які позивач посилається як на підставу свої вимог, є обов`язком саме позивача, і їх ненадання є неналежним виконання процесуальних прав та свідчить про те, що позивач не вчиняє активних дій для доведення обґрунтованості своїх вимог перед судом. Відповідно до п.6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні. За загальними правилами добросусідства, закріпленими законодавцем у статтях 103-109 ЗК України, додержання правил добросусідства є обов`язком власників та землекористувачів земельних ділянок, які мають обирати такі способи використання земельних ділянок відповідно до їх цільового призначення, при яких власникам та землекористувачам сусідніх земельних ділянок завдасться щонайменше незручностей. Як зазначено вище, згідно зі ст.391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Матеріалами справи, як вважає суд, доведено, що наявність вищевказаних дерев на земельній ділянці відповідачки створює їй проблеми у користуванні належною їй на праві приватної власності земельною ділянкою та домоволодінням, перешкоджає використовувати земельну ділянку за цільовим призначенням, затіняє земельну ділянку і домоволодіння кроною дерев, може пошкодити домоволодіння. Згідно ДБН 789-92 «Житлові будинки для індивідуальних забудовників України», встановлені відстані для зеленних насаджень: від стін будинків і споруд до осі дерев 5 м, для кущів 1,5 м., від межі сусідньої ділянки до осі дерев 3 м, для кущів 1 м. Відповідно до ДБН789-92 «Житлові будинки для індивідуальних забудовників України», ДБН Б.2.4. 1-94 «Планування і забудова сільських поселень», ДБН 360-92** «Забудова міських і сільських поселень» - висота живоплоту має бути не більше 1,5 м., а відстань від зовнішньої стіни будинку до осі дерев, меж сусідніх ділянок повинна становити 5 м., для чагарників 1,5 м. У відповідності до ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій», затверджених Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 26. 04. 2019 р. № 104, відстань від межі суміжної земельної ділянки до стовбурів дерев, які висаджуються, має бути від 4 м. до 6 м. в залежності від величини крони (але не менше діаметра крони дерева), а до кущів - 1,0м. Згідно ДБН 789-92 «Житлові будинки для індивідуальних забудовників України», встановлені відстані для зеленних насаджень: від стін будинків і споруд до осі дерев 5 м, для кущів 1,5 м., від межі сусідньої ділянки до осі дерев 3 м, для кущів 1 м. Відповідно до ДБН789-92 «Житлові будинки для індивідуальних забудовників України», ДБН Б.2.4. 1-94 «Планування і забудова сільських поселень», ДБН 360-92** «Забудова міських і сільських поселень» - висота живоплоту має бути не більше 1,5 м., а відстань від зовнішньої стіни будинку до осі дерев, меж сусідніх ділянок повинна становити 5 м., для чагарників 1,5 м. У відповідності до ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій», затверджених Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 26. 04. 2019 р. № 104, відстань від межі суміжної земельної ділянки до стовбурів дерев, які висаджуються, має бути від 4 м. до 6 м. в залежності від величини крони (але не менше діаметра крони дерева), а до кущів - 1,0м. Як встановлено статтею 105 ЗК України, у випадку проникнення коренів і гілок дерев з однієї земельної ділянки на іншу власники та землекористувачі земельних ділянок мають право відрізати корені дерев і кущів, які проникають із сусідньої земельної ділянки, якщо таке проникнення є перепоною у використанні земельної ділянки за цільовим призначенням. При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що відрізання позивачкою [PERSON] , за власним розсудом, коренів і гілок дерев, які проникають з боку ділянки відповідачки в силу вимог ст.105 ЗК України, є її правом, а не обов`язком, що спростовує твердження сторони відповідача про самостійне усунення таких перешкод позивачкою. Крім того, вказана норма закону надає право особі на усунення перешкод лише на своїй земельній ділянці, однак не надає право проникати та усувати такі перешкоди на земельній ділянці (території) суміжного землекористувача, в даному випадку на земельній ділянці, яка знаходиться в користуванні відповідачки [PERSON] . Приймаючи до уваги викладене, суд доходить висновку, що спірні дерева розташовані з порушеннями вимог ДБН, чим порушуються права позивачки [PERSON] , як власника суміжної земельної ділянки. Враховуючи вищенаведене, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд дійшов висновку про необхідність часткового задоволення позову, з наведених вище мотивів та підстав. V. Розподіл судових витрат. Питання судових витрат суд вирішує за правилами ст.141 ЦПК України, при цьому враховує, що до судових витрат, які позивачка понесла у зв`язку з розглядом справи, остання відносить сплату судового збору за подання позову в розмірі 1211,20 гривень.

Outcome: approved