Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-09 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог. \~ \~ \~ \~ У травні 2025 року Акціонерне товариство "Акцент-Банк" (далі - позивач) через систему «Електронний суд» звернулось до суду з позовом, у якому прохає ухвалити рішення, яким стягнути з [PERSON] заборгованість за кредитним договором № ABH0CT155101720879012635 від 13 липня 2024 року в розмірі 65616,28 грн., яка утворилась станом на 25 травня 2025 року та складається з: 42180,71 грн. заборгованості за кредитом; 21792,12 грн. - за відсотками; 1643,45 грн. заборгованості за пенею. Позов обґрунтовано тим, що відповідач 13 липня 2024 року отримав від Акціонерного товариства "Акцент-Банк", кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою процентів за користування кредитом в розмірі 43300 грн. до 12.07.2027 року зі сплатою процентів у розмірі 85 % щорічно щомісячно на суму залишку заборгованості за кредитом. Власним підписом останній засвідчив свою згоду на те, що підписана ним Анкета - заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг, складає кредитний договір. Незважаючи на виконання позивачем умов кредитного договору, відповідач свої зобов`язання по кредитному договору перед позивачем не виконав, внаслідок чого у позичальника перед позикодавцем виник борг, сума якого заявлена до стягнення. Узагальнені доводи особи, яка подала відзив на позов. Відзиву на позовну заяву відповідачем не подано. Рух справи в суді. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Позовна заява подано до суду 26.05.2025 року. \~\~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Ухвалою судді від 26.05.2025 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначено судове засідання. Одночасно, відповідачу надано строк для подачі відзиву на позовну заяву. Аргументи учасників судового розгляду. Представник позивача в судове засідання не з`явився, письмово клопотав про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, щодо ухвалення заочного рішення не заперечив. Відповідач в силу вимог ст. 128 ЦПК України, був належним чином повідомленим про дату, час та місце судового засідання; в судове засідання не з`явився без повідомлення причин. Суд ухвалив провести заочний розгляд справи, що відповідає вимогам\~ст. 280 ЦПК України. \~ \~ \~ \~Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, тому, відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Фактичні обставини справи, встановлені судом. Анкетою-заявою про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у Акціонерному товаристві «Акцент-Банк» відповідача [PERSON] від 13.07.2024 року, Заявою про надання послуги «Швидка готівки» від 13.07.2024 року, Паспортом споживчого кредиту «Швидка готівка», які становлять укладений між сторонами Договір про надання банківських послуг, доводиться той факт, що між сторонами у справі було укладено кредитний договір № ABH0CT155101720879012635, за умовами якого відповідач отримала від позивача кредит 43300 грн. строком на 36 місяців, у вигляді встановленого кредитного ліміту зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 85 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом. Підписом паспорту споживчого кредиту «Швидка готівка» [PERSON] підтвердив отримання всіх пояснень, необхідних для забезпечення можливості оцінити чи адаптовано договір до його потреб та фінансової ситуації, зокрема шляхом роз`яснення наведеної інформації, в тому числі суттєвих характеристик запропонованих послуг та певних наслідків, які вони можуть мати для нього, в тому числі у разі невиконання зобов`язань за таким договором. Копією долученого\~меморіального ордеру\~від 13\~липня 2024\~року підтверджується\~видача кредиту\~позичальнику,\~ згідно\~з умовами\~договору №ABH0CT155101720879012635. Розрахунком суми заборгованості по кредитному договору № ABH0CT155101720879012635 від 13 липня 2024 року доводиться та обставина, що сума заборгованості по кредитному договору станом на 25 травня 2025 року становить 65616,28 грн. з яких: 42180,71 грн. заборгованості за кредитом; 21792,12 грн. - за відсотками; 1643,45 грн. заборгованості за пенею. Цим же розрахунком підтверджено, що відповідач періодично вносив грошові кошти в рахунок повернення тіла кредиту та сплати відсотків за користування кредитом, проте з 30 листопада 2024 року припинив виконувати свої грошові зобов`язання. Застосовані норми права та мотиви, з яких виходить суд при прийнятті рішення \~Суд, дослідивши та оцінивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, дійшов таких висновків. Відповідно до ч.1\~ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно положень ст.ст.\~3,\~627 ЦК України, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Відповідно до\~ст.1046 ЦК України, за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Згідно ч.1\~ст.1047 ЦК України, у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, договір позики укладається у письмовій формі незалежно від суми. Відповідно до ч.1\~ст.207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Згідно\~ст.5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Склад та порядок розміщення обов`язкових реквізитів електронних документів визначається законодавством. Електронний документ може бути створений, переданий, збережений і перетворений електронними засобами у візуальну форму. Візуальною формою подання електронного документа є відображення даних, які він містить, електронними засобами або на папері у формі, придатній для приймання його змісту людиною. Відповідно до\~ст.8 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», юридична сила електронного документа не може бути заперечена виключно через те, що він має електронну форму. Допустимість електронного документа як доказу не може заперечуватися виключно на підставі того, що він має електронну форму. Згідно ч.6\~ст.11 Закону України «Про електронну комерцію», відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому\~статтею 12 цього Закону. Відповідно до ст.3,12 Закону України «Про електронну комерцію», якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом, тобто даними в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору. Згідно\~ст.3 Закону України «Про електронну комерцію», одноразовий ідентифікатор - алфавітно-цифрова послідовність, що її отримує особа, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір шляхом реєстрації в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, що надав таку пропозицію. Одноразовий ідентифікатор може передаватися суб`єктом електронної комерції, що пропонує укласти договір, іншій стороні електронного правочину засобом зв`язку, вказаним під час реєстрації у його системі, та додається (приєднується) до електронного повідомлення від особи, яка прийняла пропозицію укласти договір. З врахуванням викладеного, наявність електронних підписів сторін підтверджує їх волю, спрямовану на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, забезпечує ідентифікацію сторін та цілісність документа, в якому втілюється воля останніх. Отже, суд приходить до висновку, що позивачем доведено факт укладення 13.07.2024 року між АТ «Акцент-Банк» та [PERSON] кредитного договору № ABH0CT155101720879012635 в електронній формі, який підписаний за допомогою електронного підпису. АТ «Акцент-Банк» у повному обсязі виконало свої зобов`язання за вищевказаним договором, надавши кредит в сумі 43300 грн. відповідачу [PERSON] . За умовами договору сторонами погоджено суму кредиту, проценти за користування кредитними коштами, строк повернення коштів, тобто досягнуто згоди щодо істотних умов кредитних договорів, такий правочин, згідно з вимогами\~статті 204 ЦК України, створює презумпцію правомірності правочину, у зв`язку з чим договір, згідно зі\~статтею 629 ЦК України\~є обов`язковим для виконання сторонами, а зобов`язання за ним, відповідно до приписів\~статті 526 ЦК України, мають виконуватися належним чином відповідно до закону та умов договору. Відповідно до частини першої\~статті 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша\~статті 1048 ЦК України). Відповідно до частини першої\~статті 1048 ЦК України\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. У відповідності до\~ст. 526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору, а\~ст. 1049 ЦК України\~передбачено, що позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, встановленому в договорі. Згідно з ч. 2\~ст. 1050 ЦК України\~якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до\~ст. 1048 цього Кодексу. Судом встановлено, що відповідач [PERSON] свої зобов`язання за вказаним договором у строки, передбачені договором, щодо повернення суми позики та процентів за користування позикою не виконав, внаслідок чого у нього виникла заборгованість за тілом кредиту та за процентами. Як вбачається із змісту позовної заяви, АТ «Акцент-Банк» просить стягнути з відповідача [PERSON] заборгованість за кредитним договором, яка складається з: 42180,71 грн. заборгованості за кредитом; 21792,12 грн. - за відсотками. З розрахунку заборгованості встановлено, що [PERSON] періодично погашав заборгованість за наданим кредитом, що підтверджує факт укладення кредитного договору. Доказів повернення відповідачем [PERSON] позивачу отриманої у позику за вказаним договором грошової суми у розмірі 42180 грн. та відсотків 21792,12 грн. матеріали справи не містять, у зв`язку з чим вимога позивача про стягнення заборгованості за тілом кредиту та відсотками є обґрунтованою, а тому підлягає стягнення з відповідача на користь позивача у загальному розмірі 63972,12 грн. Водночас, відповідно до п.18\~Розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України\~у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної\~статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні», з 05 год. 30 хв. 24.02.2022 року в Україні введено воєнний стан, який триває по теперішній час. Оскільки позивачем у період дії в Україні воєнного стану нараховано до сплати пеню в розмірі 1643,45 грн., від сплати якої позичальник звільнений в силу зазначених вище вимог\~ЦК України, суд приходить висновку про відсутність правових підстав для стягнення такої суми неустойки. За таких обставин, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги АТ «Акцент-Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором, є обґрунтованими та підлягають частковому задоволенню. Щодо розподілу судових витрат. Відповідно до\~ст.141 ЦПК\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку з тим, що позовні вимоги задоволено частково, тому з відповідача підлягає стягненню на користь позивача судовий збір, виходячи з такого розрахунку: сума задоволених вимог позивача складає в розмірі 63972,12 грн., тому з відповідача підлягає стягненню судовий збір на користь позивача в сумі 2361,70 гривень: 63972,12 грн. х 100 % : 65616,28 грн. х 2422,40 грн. = 2361,70 грн.

Outcome: partial