Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-11 00:00:00

В листопаді 2024 року [PERSON] та [PERSON] звернулись до Подільського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] , [PERSON] , третя особа: КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири. В обґрунтування позову [PERSON] та [PERSON] зазначили, що вони є співвласниками квартири [ADDRESS] . Відповідачі є співвласниками квартири [ADDRESS] , яка розташована поверхом вище квартири [ADDRESS] . 12 листопада 2022 року з вини відповідачів сталося залиття квартири, належної на праві власності [PERSON] та [PERSON] , внаслідок чого позивачам були заподіяні збитки. Позивачі зазначають, що вода лилася на кухні і в туалеті, в коридорі, поступала в прихожу, у маленьку кімнаті площею 8 кв.м. та в спальню. З моменту виявлення залиття позивачі черпали воду совком, вимочували ганчірками протягом двох годин до приїзду аварійної служби. За зверненням позивачів 17.11.2022 р. було обстежено квартиру [ADDRESS] та складено Акт про залиття квартири, З переліком пошкоджень, встановлених в результаті візуального обстеження. Позивачі зазначають, що зафіксовані в Акті пошкодження є результатом того, що вся квартира стала вологою, оскільки залиття відбулося в листопаді, волога у квартирі не сохла. Позивачем довелося орендувати осушувач повітря на 7 діб, за що ними було витрачено 2 100,00 грн. Позивачі зазначають, що станом на день звернення до суду з даним позовом, їхня квартира стоїть пошкодженою, без проведеного ремонту, потребує осушення; проведення ремонту було відкладено, у зв`язку з відсутністю коштів для його проведення та у зв`язку з тим, що відповідачі відмовилися відшкодовувати шкоду у позасудовому порядку. Для визначення розміру матеріального збитку внаслідок залиття квартири позивачі звернулись до спеціаліста, який провів обстеження квартири. Відповідно до Висновку ПП «Екорт» про вартість матеріального збитку, завданого власником квартири, вартість матеріального збитку, з урахуванням фізичного зносу матеріалів складає 75091,44 грн. Вартість робіт суб`єкта оціночної діяльності становить 3 500,00 грн. Позивачі зазначають, що 7 грудня 2022р. [PERSON] надіслав [PERSON] досудову претензію. На пропозицію мирно врегулювати спір позивачі отримали усну відмову, посилаючись на те, що їхньої вини у залитті квартири немає. Позивачі зазначають, що їм довелося витратити 3000,00 грн. витрат на правову допомогу. Вказують, що їм було спричинено моральну шкоду. Через залиття у позивачів було повністю змінено спосіб життя. Довелося жити в некомфортних умовах, що негативно вплинуло на їх психічний та фізичний стан. Зазначають що [PERSON] і [PERSON] є пенсіонерами, квартира була їхнім єдиним житлом, їм довелося постійно перебувати в квартирі, яка за своїм станом не відповідає санітарним нормам. Через постійне перебування в стресовому стані погіршилося їхнє здоров`я. Посилаючись на те, що відповідачі у позасудовому порядку не відшкодували спричинені збитки, уникають мирного врегулювання спору, позивачі звернулись до суду з даним позовом, в якому просять стягнути з відповідачів на свою користь матеріальну шкоду, завдану залиттям квартири, у розмірі 75091,44 грн., моральну шкоду в сумі 50 000 грн., кошти на оплату звіту про визначення вартості нанесеного матеріального збитку в сумі 3 500,00 грн., кошти за надання правничої допомоги в сумі 3000,00 грн., кошти за сплату судового збору в сумі 1 073,60 грн., кошти за оренду осушувача повітря в розмірі 2 100,00 грн. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.11.2024 головуючим суддею у справі визначено Войтенко Т.В. Ухвалою судді від 11.11.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, встановлено відповідачу строк для подання відзиву, позивачу - для подання відповіді на відзив. 24 грудня 2024р. до суду надійшли Пояснення від третьої особи по справі - Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва». У поясненнях зазначається, що КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва» створено на підставі рішення Київської міської ради від 09.10.2014 №270/270 «Про удосконалення структури управління житлово-комунальним господарством міста Києва», засноване на комунальній власності територіальної громади міста Києва та віднесене до сфери управління Подільської районної в місті Києві державної адміністрації. Відповідно до норм п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №76 від 17.05.2005, у разі залиття квартири складається відповідний акт. Типова форма акту міститься у додатку №4 до Правил. Зазначають, що 17.11.2022 представниками третьої особи було проведено обстеження квартири [ADDRESS] . За результатами обстеження складено Акт про залиття квартири [ADDRESS] комісією у складі: голови комісії - головного інженера Опорного пункту №3 [PERSON] , членів комісії: провідного інженера відділу експлуатації та утримання житлового фонду [PERSON], слюсаря-сантехніка Опорного пункту №3 [PERSON], що є представниками КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» в присутності власника квартири [ADDRESS] , [PERSON] . Акт щодо залиття зазначеної квартири складено на підставі звернення від 15 листопада 2022 р. №10663/П-1351. Третя особа у своїх поясненнях зазначає, що вказаний житловий будинок 1984 року забудови, 2 під`їзний, 12 поверховий. Квартира [ADDRESS] , загальною площею 70.6 кв. м, розташована на 5 поверсі, 3 кімнатна. В ході візуального обстеження встановлено ряд пошкоджень, перелік яких зазначено в Акті. Виявлені пошкодження у квартирі [ADDRESS] сталися внаслідок пориву приладу опалення (радіатора) у приміщені кухні на відгалуженні від стоякового трубопроводу системи централізованого опалення в межах відповідальності власників вищерозташованої квартири [ADDRESS] зазначеного житлового будинку. Також у поясненнях КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» вказує, що 17.11.2022 представниками третьої особи було проведено обстеження квартири [ADDRESS] . За результатами обстеження складено Акт про залиття квартири [ADDRESS] комісією у складі: голови комісії - головного інженера Опорного пункту №3 [PERSON] , членів комісії провідного інженера відділу експлуатації та утримання житлового фонду [PERSON], слюсаря - сантехніка Опорного пункту №3 [PERSON] , в присутності власника квартири [ADDRESS] [PERSON] на підставі звернення від 15 листопада 2022 р. №10663/ P-1350, №10663/ Р-1347. Актом зафіксовані пошкодження в квартирі [ADDRESS] , які сталися внаслідок пориву приладу опалення (радіатор) у приміщенні кухні та відгалуженні відстоякового трубопроводу системи централізованого опалення в межах відповідальності власників квартири [ADDRESS] зазначеного житлового будинку. Власникам квартири [ADDRESS] рекомендовано самостійно усунути причини залиття. Посилаючись на складені акти та встановлену причину залиття - порив приладу опалення радіатора в квартирі [ADDRESS] , відповідальність за яку несуть власники квартири [ADDRESS] , третя особа звертала увагу суду на те, що вини КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» щодо нанесення матеріальних збитків внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , не вбачається. Відтак, третя особа КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва» у своїх поясненнях просила задовольнити в повному обсязі позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої залиття квартири. 4 лютого 2025р. від відповідачів по справі надійшов Відзив на позовну заяву. Відповідачі звертають увагу на те, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Саме ці обставини повинні бути встановлені судом в судовому засіданні, а саме які саме дії відповідачів призвели до завдання шкоди позивачам та чи перебуває безпосередній причинний зв`язок між тим розміром шкоди, про який зазначають позивачі, та виною відповідачів та чи наявна вина відповідачів у завданні шкоди позивачам саме в тому розмірі, про який зазначають позивачі. Вказують, що вини відповідачів у спричиненому залитті немає. Так, 12.11.2022 р. в суботу, о 18 год. 55 хв. [PERSON] помітила, що з радіатора опалення почала текти вода. Враховуючи те, що вона не має можливості та повноважень власноручно перекрити водопостачання в будинку, вона зателефонувала до диспетчерсько-аварійної служби Подільського району м.Києва. О 18 год. 59 хв. вона (з номера [NUMBER] ) одразу ж здійснила перший телефонний дзвінок в аварійно-диспетчерську службу Подільського району за номером +380445008107 з метою термінового виклику спеціалістів для негайного перекриття води. Диспетчер відповіла, що передасть заявку в роботу майстру лише на наступний день. [PERSON] наполягала, щоб аварійна служба приїхала терміново. Диспетчер не хотіла її слухати, лякала що [PERSON] заплатить штраф за виклик аварійної служби, якщо ситуація не серйозна, кидала слухавку. Тим часом через 10 хвилин після першого дзвінка з радіатора почав бити величезний струмінь води. З цього моменту [PERSON] неодноразово телефонувала до даної служби з метою пришвидшення приїзду працівників для ліквідації аварії, термінового перекриття води. Всього нею було здійснено 10 дзвінків на номер +380445008107. Остання телефонна розмова із диспетчером даної служби відбулась о 21 год. 10 хв. Працівники аварійної служби Подільського району приїхали на виклик лише о 21 год.20 хв., тобто через 2 години 21 хвилину після першого виклику. Відповідачі зазначають, що якби пошкодження працівниками аварійної служби Подільського району були усунути у найкоротший проміжок часу після виклику аварійної бригади, і якби працівники аварійної служби приїхали б одразу після повідомлення, а перекриття води відбулося б раніше, то порив радіатора не спричинив би такого сильного затоплення і пошкоджень майна. Вказують, що працівники аварійної бригади не надали жодного документу, де було б зафіксовано час, причини і опис аварії із зазначенням посад усіх осіб, які прибули на виклик і займались перекриттям води та робили огляд місця аварії. Відповідачі у Відзиві зазначають, що о 20 год. 07 хв. [PERSON] також зателефонувала до Контактного центру м. Києва за номером 1551, з метою залишити заявку. Після цього було здійснено ще декілька повторних дзвінків на цей номер з інших телефонних номерів, у аварійно-диспетчерську службу Подільського району (+380445008107) та на номер 1551, також декілька разів телефонували родичі і сусіди [PERSON] , з метою пришвидшення приїзду аварійної служби. Відповідачі зазначають, що у зв`язку з недбалістю працівників аварійно-диспетчерської служби Подільського району м.Києва, 29.11.2022 року [PERSON] подала до начальника КП «Київжитлоспецексплуатація» скаргу на працівників аварійно-диспетчерської служби Подільського району за безвідповідальне і несвоєчасне виконання своїх посадових обов`язків під час екстреної аварійної ситуації, що призвело до сильного затоплення квартири та квартир сусідів поверхами нижче. У скарзі [PERSON] просила провести службове розслідування з метою виявлення причин бездіяльності і несвоєчасного приїзду на аварійний виклик працівників аварійної служби Подільського району, надати інформацію та пояснення щодо причин занадто довгого прибуття працівників аварійної служби Подільського району на місце аварії, для термінового перекриття води при затопленні квартири, надати документи, що підтверджують приїзд працівників аварійної служби та виконану ними роботу (із зазначенням часу, деталями і описом аварії, а також з ПІБ і посадами усіх осіб, що були на виклику). Листами від та 01.12.2022, 15.12.2022 року, 28.12.2022 року КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м.Києва» та Подільська районна в м.Києві державна адміністрація не надали жодного документу [PERSON] на підтвердження обставин залиття та причин несвоєчасного припинення водопостачання в будинку, з метою уникнення завдання додаткової шкоди внаслідок залиття. Посилаючись на те, що [PERSON] зробила усі можливі дії зі свого боку щодо недопущення виникнення будь-яких наслідків протікання та усі дії на встановлення винної в залитті квартири особи та недопущення виникнення будь-якої шкоди в будь-якому розмірі, відповідачі просили відмовити у задоволенні позову про стягнення збитків, завданих у зв`язку із залиттям квартири [ADDRESS] . У Відзиві на позовну заяву відповідачі також звертали увагу на те, що для обґрунтування розміру своїх позовних вимог позивачі посилаються на Звіт про визначення вартості матеріального збитку власнику квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , проведений оцінювачем ПП «Екорт». Вважають такий звіт неналежним доказом, адже він не є експертним висновком в розумінні ЦПК України. Крім того, звіт про визначення вартості матеріального збитку ПП «Екорт» не містить зазначення про те, що особа, яка проводить це дослідження взагалі є судовим експертом. Звіт про визначення вартості матеріального збитку ПП «Екорт» не містить зазначення про те, чи попереджений експерт (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, що ставить під сумнів його достовірність та законність такого звіту. Крім того вважають, що Акт від 17 листопада 2022р. про причину залиття: порив системи опалення (радіатора) у приміщенні кухні на відгалуженні від стоякового трубопроводу системи централізованого опалення не містить реквізитів, визначених в типовому акті, та рекомендованих згідно роз`яснень, наданих Міністерством з питань житлово-комунального господарства України у листі від 29 грудня 2009р.. Відтак, такий Акт залиття квартири не може бути належним і допустимим доказом заподіяння майнової шкоди, на що звернув увагу Верховний Суд у постановах №2-1974/11 від 21 лютого 2018р., №465/2120/14 від 10 травня 2018р.. Відповідачі також звертали увагу на те, що Акт про залиття від 17 листопада 2022 р. не підписаний власниками квартири [ADDRESS] , він не містить будь-яких відомостей про відмову відповідачів від його підписання; позивачами не доведено, що відповідачі залучалися до складання акту про залиття квартири позивача. У листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 N? 12/20-11-1975 «Щодо ремонту квартири після залиття» зазначено, що при складенні акту про залиття присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної особи є обов`язковою. Зважаючи на те, що відповідачі не брали участі при огляді залиття квартири комісією, не були для цього запрошені, не мали можливості зауважити чи заперечити з питань огляду і не отримали під розписку акт про залиття, то розрахунки збитків на підставі такого акту не є достовірними. Висновок оцінювача про вартість матеріального збитку, завданого власнику квартири [ADDRESS] , складений ПП «Екорт», не містить доказів неправомірних дій відповідачів, які перебували б у причинно-наслідковому зв`язку із залиттям квартири, оскільки оцінювачем дане питання не досліджувалося. А тому, Акт не можна вважати належним доказом, який встановлює вартість відновлювального ремонту. Посилаючись на те, що беззаперечних доказів, які б підтвердили розмір реального збитку, який понесено позивачами внаслідок залиття квартири, а також причинного зв`язку між діями або бездіяльністю відповідачів та наслідками у вигляді шкоди, суду не надано, відповідачі просили відмовити у задоволенні позову. 24 лютого 2025р. від відповідачів надійшло Клопотання про долучення доказів. Відповідачі долучили деталізацію дзвінків на номер телефону диспетчерську аварійної служби Подільського району міста Києва на підтвердження того, що [PERSON] зі свого номеру телефона дзвонила 12 листопада 2022р. в диспетчерську аварійну службу для термінового виклику аварійної служби, починаючи з 18 годин 59 хвилин до 21 години 10 хвилин. Також долучили медичні довідки на підтвердження факту того, що на утриманні [PERSON] знаходиться її дитина - інвалід другої групи з дитинства. Також надано виписку із медичної карти стаціонарного хворого [PERSON] на підтвердження того, що у відповідачки стався інфаркт на ґрунті хвилювань після залиття, домагань зі сторони сусідів, позивача [PERSON] щодо відшкодування витрат, образливих висловлювань на адресу [PERSON] , починаючи від часу аварії. У судовому засіданні 16 квітня 2025р. представник позивачів - адвокат Стужук Н.В. вимоги позовної заяви підтримала. Пояснила, що позивачі є пенсіонерами, на даний час позбавлені можливості користуватися власною квартирою, адже не мають коштів на здійснення її ремонту. Звертала увагу на те, що відповідачі не заперечували, що впродовж двох годин з їхнього радіатора лилася вода. Протікання води було наскільки інтенсивне, що навіть позивачі допомагали вичерпати воду. Вказувала на те, що саме відповідачі повинні нести відповідальність за порив радіатора, адже радіатор знаходиться в квартирі відповідачів. Третя особа Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва» не може нести відповідальність за технічні несправності майна її власників - відповідачів по справі, адже порив стався не на трубі в коридорі, а саме в квартирі відповідачів. Позивач [PERSON] звертався до відповідача з претензію. Претензію відповідачі залишили без реагування, але потім, в усній формі, відповідачі відмовили у відшкодуванні шкоди, що стало приводом для звернення до суду з даним позовом. У судовому засіданні 16 квітня 2025р. відповідачі та їх представник заперечували проти задоволення позову. Посилались на практику Пленуму Верховного Суду, відповідно до якої, для покладення на відповідачів обов`язку відшкодувати шкоду, суд зобов`язаний встановити вину заподіювача шкоди; стверджували про відсутність вини, вказували на вину третьої особи, яка не забезпечила своєчасного перекриття труби та водопостачання будинку. Вважали, що матеріалами справи не доводиться факт спричинення шкоди, а акт про залиття є належним доказом. Звіт про вартість матеріального збитку є належним доказом, адже працівники ПП «Екорт» не є судовими експертами. Заперечували факт спричинення моральної шкоди позивачам, посилаючись на відсутність доказів; вказували на те що, подіями спричинено моральну шкоду саме відповідачам. На питання представника позивача у судовому засіданні 16 квітня 2025р. відповідачі повідомили, що дійсно відбувся порив труби радіатора; вода дійсно пішла в нижню квартиру [ADDRESS] , належну позивачам; до відповідачів дійсно звертався із претензіями позивач [PERSON] ; після пориву радіатора за власний кошт відповідачів було здійснено заміну радіатора. На питання представника позивача у судовому засіданні 12 червня 2025р. відповідачі підтвердили, що на другий день після залиття до них приходили позивачі та просили відшкодувати шкоду; підтвердили, що залиття дійсно сталося в результаті пориву радіатора. У судовому засіданні 12 червня 2025р. відповідач [PERSON] звертав увагу суду на те, що оцінщик, який здійснював оцінку збитків, не мав дійсного сертифікату, який підлягає поновленню кожних 2 роки; акт залиття є належним доказом, адже відповідачів не запрошували на його складання, а також не запрошували для здійснення оцінки збитків. Представник третьої особи у судові засідання не з`являвся, у прохальній частині пояснень по справі просив розглядати справу без участі представника третьої особи. Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову, зважаючи на таке. Судом встановлено, що позивачі [PERSON] та [PERSON] є співвласниками квартири [ADDRESS] , що підтверджується копію Свідоцтва про право власності на житло від 24 грудня 1999 року, виданого Шевченківською районною в місті Києві державною адміністрацією за №26851 (а.с.46). Відповідачі [PERSON] та [PERSON] зареєстровані та проживають у квартирі [ADDRESS] , щодо доводиться Витягом з реєстру територіальної громади міста Києва про зареєстрованих осіб у житловому приміщенні (а.с.76). Квартира відповідачів [ADDRESS] розташована над квартирою, яка належить позивачам, тобто розташована поверхом вище над квартирою [ADDRESS] . 12.11.2022 року сталося залиття квартири [ADDRESS] , належної позивачам, розташованої поверхом нижче від квартири відповідачів, внаслідок чого позивачам були заподіяні збитки. Актом КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» від 17.11.2022 за результатом обстеження квартири [ADDRESS] в присутності власника квартири [ADDRESS] [PERSON] зафіксовано: Вхідні двері в квартиру (дерев`яні): спостерігається незначна деформація дверного полотна. Коридор площею 14.6 кв. м.: на стелі (шпалери поліпшеної якості) спостерігаються сліди залиття загальною площею близько 7,2 кв. м, відшарування шпалер загальною площею близько 8.4 кв. м. На стінах (шпалери поліпшеної якості) спостерігаються сліди залиття загальною площею близько 8,3 кв. м, відшарування шпалер загальною площею близько 8.2 кв. м, відшарування оздоблювального шару загальною площею близько 3.5 кв. м. Підлога (паркет дерев`яний) спостерігається здуття та деформація паркету загальною площею близько 3.0 кв, м. Ванна кімната площею 2.6 кв. м.: Двері міжкімнатні (дерев`яні) спостерігається деформація дверної коробки. Вбиральня площею 1,0 кв. м.: на стелі (водоемульсійне фарбування) спостерігаються жовті плями загальною площею близько 0.4 кв. м, відшарування фарби загальною площею близько 0.3 кв. м. Кухня площею 7.5 кв. м.: на стелі шпалери (поліпшеної якості) спостерігаються сліди залиття загальною площею близько 3.5 кв. м, відшарування шпалер загальною площею близько 4.5 кв. м. На стінах (шпалери поліпшеної якості) спостерігаються сліди залиття загальною площею близько 4.5 кв. м, відшарування шпалер загальною площею близько 2.3 кв. м. На момент обстеження в приміщені кухні відсутнє електроосвітлення. Кімната площею 8.0 кв. м.: на стелі (шпалери поліпшеної якості) спостерігаються сліди залиття загальною площею близько 4,0 кв. м, відшарування шпалер загальною площею близько 3.4 кв. м. На стінах (шпалери поліпшеної якості) спостерігаються сліди залиття загальною площею близько 7,5 кв. м, відшарування шпалер загальною площею близько 5.5 кв. М, відшарування оздоблювального шару загальною площею близько 1.2 кв. м. Актом зафіксована причина залиття: Виявлені пошкодження у квартирі [ADDRESS] сталися внаслідок пориву приладу опалення (радіатора) у приміщені кухні на відгалуженні від стоякового трубопроводу системи централізованого опалення в межах відповідальності власників вищерозташованої квартири [ADDRESS] зазначеного житлового будинку. Висновки та рекомендації: власником квартири [ADDRESS] самостійно усунено причину залиття (а.с.100). Акт від 17.11.2022 про залиття квартири [ADDRESS] містить підпис власника квартири [PERSON] та відмітку про відмову від підпису власника квартири [ADDRESS] . Судом встановлено, що працівниками третьої особи 17.11.2022 також було проведено обстеження квартири [ADDRESS] . За результатами обстеження складено Акт про залиття квартири [ADDRESS] . В ході візуального обстеження встановлено наступне: Коридор площею 13.7 кв. м.: підлога (паркет дерев`яний) спостерігається здуття та деформація дерев`яного паркету загальною площею близько 6.5 кв. м. Виявлені пошкодження у квартирі [ADDRESS] сталися внаслідок пориву приладу опалення (радіатора) у приміщені кухні на відгалуженні від стоякового трубопроводу системи централізованого опалення в межах відповідальності власників квартири [ADDRESS] зазначеного житлового будинку (а.с.103). Акт від 17.11.2022 про залиття квартири [ADDRESS] містить підпис власника квартири [PERSON] . Доводи відповідачів про те що акти є належними доказами, спростовуються матеріалами справи. Так, Акти від 17.11.2022 відповідають Типовій формі акту, який міститься у додатку №4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №76 від 17.05.2005. Відсутність підпису в Акті про залиття квартири [ADDRESS] відповідачів [PERSON] та [PERSON] не впливає на правильність та юридичну значимість актів (постанова ВС у справі №753/20314/15 від 12.11.2018). Для визначення розміру спричиненого матеріального збитку внаслідок залиття квартири, [PERSON] звернувся до суб`єкта оціночної діяльності - ПП «Екорт». Відповідно до складеного суб`єктом оціночної діяльності Звіту від 20.01.2023 про вартість матеріального збитку, розмір матеріальних збитків, який завдано в результаті залиття квартири [ADDRESS] станом на момент складання даного звіту становить 75 091,44 грн. з врахуванням фізичного зносу матеріалів (а.с.7-52). Із висновку вбачається, що Звіт було складено на підставі договору №141222-1 з [PERSON] (а.с.62-63). Безпосереднім оцінювачем є [PERSON] , кваліфікаційний сертифікат №00124/Х від 21.07.2021. Такий Звіт відповідачі вважають неналежним доказом, в тому числі, посилаючись на те, що [PERSON] не підтверджувала свою кваліфікацію кожних 2 роки. Втім, таке твердження відповідачів спростовуються матеріалами справи, адже окрім кваліфікаційного сертифікату, виданого 21 липня 2001р. на ім`я [PERSON] , до Звіту долучено посвідчення про підвищення кваліфікації оцінювача від 23 лютого 2022р. на ім`я [PERSON] (а.с.56). Відтак, суд вважає доведеними доводи позивача, що в результаті залиття їм спричинено майнову шкоду у розмірі 75 091,44 грн. Як вибачається з Акту прийому-передачі робіт від 24 січня 2023р. оцінювач передав, а замовник [PERSON] прийняв звіт про визначення матеріального збитку, нанесеного власнику квартири в результаті залиття, вартістю 3500,00 грн. На підтвердження сплати цього розміру долучено квитанцію від 14 грудня 2022 р. на суму 3500 грн.(а.с.57-59). Матеріалами справи також доводиться, що 14 листопада 2022р. між ФОП [PERSON] та [PERSON] було укладено Договір оренди обладнання №000047186 від 14 листопада 2022 року, згідно якого [PERSON] було передано у тимчасове користування осушувач повітря вартістю 25000,00 грн. на 7 днів оренди у період з 14 по 21 листопада 2022р. вартістю 300,00 грн. за 1 добу, а всього на суму 2100,00 грн. (а.с.60, 65). Матеріалами справи також підтверджується, що з метою досудового врегулювання спору 07.12.2022 позивачем [PERSON] було підготовлено та направлено на адресу відповідачів досудову претензію про відшкодування матеріальних збитків, завданих залиттям квартири [ADDRESS] . Відомостей про те, що відповідачами було надано відповідь на таку претензію, матеріали справи не містять. У судовому засіданні відповідачі погодилися з твердженням позивача, що усно відмовили у задоволенні такої претензії. Оскільки спричинені збитки власниками квартири [ADDRESS] , з якої відбувалося залиття квартири позивачів [ADDRESS] , відшкодовані не були, порушені права [PERSON] та [PERSON] підлягають захисту судовим рішенням. Згідно статті 383 Цивільного кодексу України, власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва. Власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. У відповідності до статті 151 Житлового кодексу України, громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом України. Статтею 1166 ЦК України визначено, що шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно роз`яснень, викладених в пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Таким чином, умовою покладення на відповідача відповідальності за шкоду, завдану позивачу, є наявність вини останньої у спричиненні вказаної шкоди. Актами КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» зафіксований факт залиття та встановлено причину такого залиття: порив приладу опалення (радіатора) у приміщенні кухні на відгалуженні від стоякового трубопроводу системи централізованого опалення в межах відповідальності власників квартири [ADDRESS] . Відтак, актами встановлено причинно-наслідковий зв`язок між діями (бездіяльністю) [PERSON] та [PERSON] та наслідками, спричиненими в результаті неналежної експлуатації в їх квартирі радіатора. Статтею 1192 Цивільного кодексу України визначено, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. У конкретному випадку розмір збитків встановлено відповідним Звітом у розмірі 75091,44 грн. З наведених підстав, суд приходить до висновку про необхідність солідарного стягнення з [PERSON] та [PERSON] на користь [PERSON] та [PERSON] на відшкодування матеріальної шкоди 75091,44 грн., оскільки судом встановлено, що саме з їх вини сталося залиття, внаслідок чого належне позивачам майно було пошкоджено, тобто між діями відповідачів та спричиненням шкоди позивачам є безпосередній причинний зв`язок, тому відповідачі мають відшкодувати спричинену шкоду. Вирішуючи питання про те, у якому співвідношенні підлягає стягненню відшкодування на користь позивачів, суд виходить з того, що позивачі [PERSON] та [PERSON] мають рівні частки у квартирі, відтак, сума відшкодування підлягає стягненню порівну, тобто по 37 545,72 грн. на відшкодування матеріальних збитків, завданих залиттям квартири. Витрати на оренду осушувача повітря та за складання звіту з визначення вартості матеріального збитку, як вибачається з квитанцій, понесені позивачем [PERSON] , відтак, такі витрати підлягають стягненню з відповідачів саме на його користь. Щодо відшкодування моральної шкоди, суд зазначає таке. Відповідно до статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до висновків, викладених у постанові №214/7462/20 Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 05.12.2022, у разі встановлення конкретної особи, яка завдала майнової шкоди, відбувається розподіл тягаря доказування: позивач повинен довести наявність моральної шкоди та причинний зв`язок, відповідач доводить відсутність протиправності дій і вини. Завдання моральної шкоди - явище завжди негативне. Проте, з цього не слідує, що будь-яка завдана моральна шкода породжує зобов`язання з її відшкодування. Покладення обов`язку відшкодувати завдану моральну шкоду може мати місце лише за умови, коли шкода була викликана протиправною поведінкою відповідальної за неї особи. Відповідачі зобов`язані були утримувати своє майно в квартирі у належному технічному стані. Порив радіатора в квартирі відповідачів свідчить про невиконання належним чином своїх обов`язків щодо утримання майна, а відтак, свідчить про вину відповідачів у спричиненому залитті квартири позивачів. Залиття квартири позивачів, які є пенсіонерами, в результаті чого в холодну пору року позивачі залишилися без належних умов для проживання у власній квартирі, свідчить про те, що їм було спричинено моральних страждань, у зв`язку з пошкодженням цієї квартири. Виходячи з принципів розумності та справедливості, суд вважає такою, що здатна компенсувати моральні страждання, суму у розмірі 3000,00 грн. на відшкодування моральної шкоди кожному з позивачів. Суд також враховує, що відповідачі також є пенсіонерами, а також понесли моральні страждання у зв`язку з залиттям квартири з їхньої вини. За сукупністю наведених обставин, на які посилаються сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень підтверджених доказами, оцінивши їх належність, допустимість, а також достатність, взаємозв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку, що позов [PERSON] , [PERSON] слід задовольнити частково та стягнути солідарно з [PERSON] , [PERSON] на користь [PERSON] 37 545,72 грн. на відшкодування матеріальних збитків, завданих залиттям квартири; 3 000,00 грн. на відшкодування моральної шкоди; 3500,00 грн., сплачених за складання звіту з визначення вартості матеріального збитку; 2100,00 грн. вартості оренди осушувача повітря; 3000,00 грн., сплачених за надання правової допомоги, а всього стягнути 49 145,72 грн. На користь [PERSON] слід стягнути солідарно з [PERSON] , [PERSON] 37 545,72 грн. на відшкодування матеріальних збитків, завданих залиттям квартири; 3 000,00 грн. на відшкодування моральної шкоди, а всього стягнути 40545,72 грн. Питання щодо розподілу витрат по сплаті судового збору суд вирішує на підставі статті 141 ЦПК України. Так, згідно частини 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позов задоволено на 66,55%, тому з відповідачів підлягає стягненню судовий збір у розмірі 806,10 грн., що становить 66,55% від сплаченого позивачами судового збору. При цьому, враховуючи те, що на користь позивача [PERSON] стягнуто більшу суму, ніж на користь [PERSON] , суд розподіляє суму судового збору 806,10 грн., яка підлягає стягненню з відповідачів, пропорційно задоволеним часткам: по 220,85 грн. судового збору з кожного відповідача на користь [PERSON] , та по 182,20 грн. судового збору на користь [PERSON] .

Outcome: partial