Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-09 00:00:00

03.10.2024 року до Дніпровського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області надійшла позовна заява від представника Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» до [PERSON] про відшкодування шкоди в порядку суброгації. В обгрунтування заявлених позовних вимог позивачем зазначено, що між Приватним акціонерним товариством «Страхова компанія «АРКС» та [PERSON] було укладено договір добровільного страхування наземного транспорту №74992а1дг. Предметом даного договору були майнові інтереси страхувальника, пов`язані з володінням, користуванням та розпоряджанням транспортним засобом Mitsubishi Outlander, [NUMBER] . У відповідності до умов вказаного Договору страхування позивач взяв на себе зобов`язання у разі настання страхового випадку сплатити на користь страхувальника страхове відшкодування. 13.08.2021 року [PERSON] , керуючи транспортним засобом Mercedes-Benz, [NUMBER] допустила зіткнення з транспортним засобом Mitsubishi Outlander, [NUMBER] . Внаслідок вищевказаної ДТП транспортним засобам було завдано механічних пошкоджень. Відповідно до Постанови суду [PERSON] було визнано винною у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП. З заявою про виплату страхового відшкодування внаслідок настання страхового випадку звернувся страхувальник та надав всі необхідні документи. На підставі даної заяви та наданих потерпілою стороною документів було складено страховий акт №ARX2875969. На підставі вищезазначених страхових актів АТ «СК «АРКС» здійснила виплату страхового відшкодування в розмірі 92020,72 грн. Ухвалою судді Дніпровського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 14.11.2024 року цивільну справу №209/7399/24 передано за підсудністю до Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.01.2025 року, цивільну справу №209/7399/24 передано до провадження судді Гречаній В.Г. Ухвалою суду від 10.01.2025 року відкрито провадження у порядку спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання. Представник ПрАТ «Страхова компанія «АРКС» в судове засідання не з`явився, у позовній заяві просив проводити судовий розгляд за його відсутністю, не заперечував проти ухвалення судом заочного рішення. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, про місце, день та час розгляду справи неодноразово повідомлялась шляхом направлення судових повісток засобами поштового зв`язку «Укрпошта» за зареєстрованим місцем проживання, що в розумінні п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, є належним повідомленням про розгляд справи, причини своєї неявки суду не повідомила. Правом на подання відзиву на позовну заяву не скористалась. Заяв та клопотань про проведення розгляду справи за його відсутності не подавала. Відповідно до\~ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Відповідно до положень ч. 4 ст. 174, ч. 8 ст. 178 ЦПК України суд вирішує справу за наявними матеріалами. Положеннями\~ст.174 ЦПК України\~закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи, що дозволило суду вважати за необхідне визнати його неявку з неповажних причин, провести заочний розгляд справи, розглянути справу на підставі наявних у справі доказів. Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»). Таким чином, суд вважає за можливе на підставі ст.280,281,\~282\~ЦПК України ухвалити у справі заочне рішення суду в судовому засіданні за відсутності сторін та без фіксування процесу технічними засобами відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК Розглянувши подані позивачем документи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані позивачем докази та повідомлені ним обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі в порядку спрощеного позовного провадження, як це передбачено\~ст. 279 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи. 16 липня 2021 року між Приватним акціонерним товариством «Страхова компанія «АРКС» та [PERSON] було укладено Договір добровільного страхування наземного транспорту «Все включено» № 74992а1дг, відповідно до умов якого застраховано автомобіль Mitsubishi Outlander, д.н.з. [NUMBER] , 2021 року випуску, коричневого кольору. Постановою Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська у справі №932/7064/21 від 10 вересня 2021\~ [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за ст..124 КУпАП та застосовано до неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу 850 грн. Також вказаною постановою встановлено, що 13 серпня 2021 року, приблизно о 11 год. 25 хв. [PERSON] , рухаючись в районі будинку 6 по вул.. Старокозацька в м.Дніпро, керуючи автомобілем «Мерседес», д/н [NUMBER] , при виникненні небезпеки, не вжила заходів для зменшення швидкості руху, аж до повної зупинки транспортного засобу, чим порушила п.12.3 Правил дорожнього руху та скоїла зіткнення з автомобілем «Мітсубіші», д/н [NUMBER] , який зупинився попереду, що спричинило пошкодження транспортних засобів. [PERSON] ,як особа, яка звернулась з фіксацією, звернувся до ПрАТ «Страхова компанія «АРКС» із заявою про подію та на виплату за договором добровільного страхування наземного транспорту Mitsubishi Outlander, д.н.з. [NUMBER] . Відповідно до рахунку на оплату №0000000417 від 17.08.2021 року сума ремонту становить 92020,72 грн. Відповідно до ремонтної калькуляції №1.003.21.0 від 17.08.2021 року, вартість ремонту становить 92020,72 грн. Відповідно до страхового акту № ARX2875969 від 27.08.2021 року виплату необхідно здійснити отримувачу ТОВ «НІКО ДНІПРО» у розмірі 92020,72 грн. Відповідно до платіжного доручення №812351 від 28.08.2021 року, ПрАТ «СУ «АРКС» на рахунок ТОВ «НІКО ДНІПРО» перерахував кошти у розмірі 92020,72 грн. з призначенням платежу: страхове відшкодування згідно акту № ARX2875969, [PERSON] . Відповідно дост. 55 Конституції Україниправа і свободи людини і громадянина захищаються судом. Частиною 1\~ст. 4 ЦПК України\~встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Ст.ст.15,16 ЦК Українипередбачено право особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту права, встановлених цивільним законодавством, є зокрема, його визнання. Відповідно до ст.ст.12,13,\~81 ЦПК Українисуд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Згідно ст.ст. 76-81 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для справи. Докази повинні бути належними, допустимими та достовірними. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У постановах Верховного Суду від 08.08.2019 по справі №450/1686/17 та від 15.07.2019 по справі №235/499/17 зазначено, що кожна сторона сама визначає стратегію свого захисту, зміст своїх вимог і заперечень, тягар доказування лежить на сторонах спору, а суд розглядає справу виключно у межах заявлених ними вимог та наданих доказів. Суд не може вийти за межі позовних вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати правову підставу та предмет позову. Відповідно до\~ст.1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно\~ст.1187 ЦК України\~шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Згідно зі\~статтею 1194 ЦК України,\~особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням). Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в пункті 27 постанови від 01 березня 2013 року № 4 «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки» при вирішенні спорів про право зворотної вимоги страховика, суди повинні розрізняти поняття «регрес» та «суброгація». Так, у випадку суброгації, відбувається лише заміна осіб у вже наявному зобов`язанні, із збереженням самого зобов`язання, на підставі договору страхування, а також\~статтею 993 ЦК України,\~статтею 27 Закону України «Про страхування». У випадку регресу, одне зобов`язання замінює собою інше, але переходу прав від одного кредитора до іншого не відбувається. При цьому регрес регулюється нормами\~статті 1191 ЦК України. З наведеного слідує, що до страховика потерпілого переходить право вимоги до завдавача шкоди у деліктному зобов`язанні у межах виплаченого потерпілому страхового відшкодування. Після такої виплати деліктне зобов`язання не припиняється. У ньому відбувається заміна кредитора, до страховика потерпілого переходить право вимоги, що належало цьому потерпілому у деліктному зобов`язанні, у межах виплаченого йому страхового відшкодування. Такий перехід права вимоги є суброгацією. Згідно зі ст.993 ЦК України\~до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки. Аналогічні положення містить\~стаття 27 Закону України «Про страхування», який є спеціальним законом, що регулює спірні правовідносини. Відповідно до п. 1\~статті 1191 ЦК України\~особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом. Статтею 1192 ЦК України\~передбачено, що розмір збитків, які підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Враховуючи те, що позивач виплатив суму страхового відшкодування за договором страхування у розмірі 92020,72 грн., до нього в порядку та на умовах передбачених статтями 512,514,993\~ЦК України та статтею 27 Закону України «Про страхування», перейшло суброгаційне право вимоги до відповідача. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачена сума страхового відшкодування у розмірі 92020,72 грн. Згідно з ч.1 ст.141ЦПК України\~суд стягує з відповідача на користь позивача суму сплаченого останнім судового збору за подачу позовної заяви пропорційно задоволеним позовним вимогам в розмірі 3028,00 грн.

Outcome: approved