Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-28 00:00:00

28.10.2021 позивач АТ «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» звернулося до суду з позовом шляхом пред`явлення позовної заяви до [PERSON] , в якій просив стягнути з останньої на свою користь вартість донарахованого обсягу газу у сумі 19 407,07 гривень, витрати, пов`язані з демонтажем, транспортуванням та проведенням експертизи лічильника газу у сумі 3869,50 гривень, а також сплачений судовий збір у сумі 2270,00 гривень. В обґрунтування позовної заяви зазначає, що АТ «Харківгаз» надає послуги з розподілу природного газу за адресою: [ADDRESS] . За вказаною адресою відкрито особовий рахунок № [NUMBER] на ім`я [PERSON] . Так, за місцем проживання відповідача встановлено лічильник природного газу (ЗВТ) типу GаІІus-2000, заводський номер 003006444. 09.04.2020 представниками АТ «Харківгаз» виявлено «ознаки зняття мастичних пломб або порушення повірочного тавра», а саме пломба на суматорі лічильника не відповідає заводу виробнику», за результатами чого складено акт про порушення № 000548 від 09.04.2020 року. Акт про порушення № 000548 підписано [PERSON] без зауважень. В акті про порушення № 000548 повідомлено споживача про місце, дату та час розгляду цього акту Комісією Оператора ГРМ - 26.05.2020. Цього ж дня, зазначений лічильник було демонтовано для проведення експертизи, про що складено Акт щодо направлення ЗВТ та/або пломби на експертизу № 000548 від 09.04.2020. Даним актом повідомлено споживача про місце, дату та час проведення експертизи - 27.04.2020. Листами від 26.05.2020 та 27.08.2020 Товариство повідомило [PERSON] про дату проведення експертизи лічильника, а саме: 14.09.2020. За результатами експертизи лічильника газу (акт № 344 від 14.09.2020 р.) підтверджено факт несанкціонованого втручання в роботу газового лічильника. ДП «Укрметртестстандарт» надано довідку про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки № 39-1-3/28505 від 14.09.2020. У акті про порушення № 000548 від 09.04.2020 було зазначено, що комісія Оператора ГРМ з розгляду цього акту буде проводити засідання 26.05.2020. Листами від 22.05.2020, 06.10.2020 АТ «Харківгаз» було повідомлено споживача про перенесення дати засідання комісії 15.10.2020. 15 жовтня 2020 року комісією АТ «Харківгаз» з розгляду актів про порушення прийнято рішення про перенесення засідання комісії на 09.11.2020 у зв`язку з заявою [PERSON] та її неможливістю бути присутньою через хворобу. 09.11.2020 комісією АТ «Харківгаз» з розгляду актів про порушення прийнято рішення про задоволення акту про порушення № 000548 від 09.04.2020 та проведення донарахування об`ємів необлікованого природного газу за граничними об`ємами споживання природного газу населенням. За період з 09.10.2019 по 09.04.2020 за цінами закупівлі природного газу для АТ «Харківгаз», які діяли у зазначений період. Вартість донарахованих об`ємів склала 19407,07 грн. Споживач на засідання Комісії не з`явився. Вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу, яка пред`являється до сплати споживачу в результаті задоволення акта про порушення № 000548, зазначена в окремому платіжному рахунку Оператора ГРМ (від 09.11.2020), який надіслано Споживачу рекомендованим поштовим відправленням разом із вимогою про погашення заборгованості (№ 610-33-16069-1120 від 17.11.2020). На сьогоднішній день, вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу в розмірі споживачем не сплачена, що і стало підставою звернення до суду з даним позовом. 09.11.2020 на засіданні Комісії з розгляду актів про порушення, Комісією також прийнято рішення: провести розрахунок вартості робіт, пов`язаних з демонтажем, транспортуванням та проведенням експертизи лічильника газу в сумі 3 869,50 грн. Розрахунок витрат, пов`язаних з проведенням експертизи лічильника газу та рахунок на оплату № 60015214 від 09.11.2020 направлено разом із вимогою про погашення заборгованості (№ 610-53-16069-1120 від 17.11.2020). Вартість витрат, пов`язаних з проведенням експертизи лічильника газу в розмірі З 869,92 грн. також залишаються неоплаченими. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 22.11.2023 справу прийнято до розгляду суддею Березовською І.В. та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Відповідно до розпорядження голови Верховного суду від 08.03.2022 за № 2/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» та Закону України «Про внесення зміни до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус судді» справу передану за підсудністю відповідно акту приймання-передачі справ та речових доказів від 01.04.2022. Ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 30.10.2023 справу передано за підсудністю до Харківського районного суду Харківської області. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 26.12.2023 справу прийнято до розгляду суддею Даниленко Т.П. та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Заочним рішенням Харківського районного суду Харківської області від 16.08.2024 позовні вимоги задоволені. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 02.12.2024 заочне рішення Харківського районного суду Харківської області від 16.08.2024 скасовано та справу призначено до нового судового розгляду. Представник позивача Тузко Н.Г., яка діє на підставі довіреності, у судове засідання не з`явилась, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій підтримала позовні вимоги, а у разі неявки в судове засідання відповідача просила ухвалити рішення в заочному порядку. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні заперечувала при позовних вимог, пояснила, що до виявленого пошкодження відлікового механізму лічильника газу не має ніякого відношення, несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ вона не проводила, завжди оплачувала послуги з газопостачання справно, боргів не має. Усі квитанції знаходяться за адресою: [ADDRESS] , територія якого наразі окупована. [PERSON] зазначила, що неодноразово зверталась до керівництва АТ «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» про відкладення розгляду питання щодо її лічильника газу через її та чоловіка хвороби. Не згодна з висновками позивача щодо нарахування вказаної заборгованості. Суд, вислухавши відповідача, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. Судом встановлено, що відповідач [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , а фактично мешкає за адресою: [ADDRESS] , як внутрішньо переміщена особа. 04.09.2012 між ПАТ «Харківгаз» Мереф`янська філія (постачальник) та [PERSON] (споживач) був укладений договір про надання населенню послуг з газопостачання за адресою: [ADDRESS] , за умовами якого постачальник зобов`язався постачати природний газ споживачеві, членам його сім`ї та іншим особам, зареєстрованим у квартирі, житловому будинку для побутових потреб (приготування їжі, підігріву води та опалення житлових приміщень), а споживач зобов`язався своєчасно оплачувати надані послуги з газопостачання за встановленими цінами, у строки і на умовах, що передбачені цим договором. Відтак, між сторонами виникли договірні відносини з приводу розподілу та споживання природного газу за адресою: [ADDRESS] . Враховуючи зазначене, Відповідач фактично користувався послугами з розподілу газопостачання, вчиняв дії щодо акцептування Типового договору з розподілу природного газу визнаючи таким чином наявність правовідносин, а відтак взаємних прав та обов`язків, що з них випливають, що свідчить про прийняття ним (акцептування) умов договору про надання послуг з розподілу природного газу з AT «Харківгаз» на умовах Типового договору розподілу природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 року №2498. Типовий договір розподілу природного газу (далі - Договір) є публічним та регламентує порядок і умови забезпечення цілодобового доступу Споживача до газорозподільної системи, розподіл (переміщення) природного газу газорозподільною системою з метою його фізичної доставки до межі балансової належності об`єкта Споживача та переміщення природного газу з метою фізичної доставки Оператором ГРМ обсягів природного газу до об`єктів споживачів, а також правові засади санкціонованого відбору природного газу з газорозподільної системи (п. 1.1. Договору). Умови цього Договору однакові для всіх споживачів України та розроблені відповідно до Закону України «Про ринок природного газу» і Кодексу газорозподільних систем, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 30 вересня 2015 року N2494 (п. 1.2. Договору). Відповідно до предмету Типового Договору розподілу природного газу Оператор ГРМ зобов`язується надати Споживачу послугу з розподілу природного газу, а Споживач зобов`язується прийняти зазначену послугу та сплатити її вартість у розмірі, строки та порядку, визначені цим Договором (п.2.1. Договору). Згідно першого речення п. 2.3. розділу II умов Типового Договору розподілу газу, при вирішенні всіх питань, що не обумовлені цим Договором, Сторони зобов`язуються керуватися Законом України «Про ринок природного газу» та Кодексом газорозподільних систем. Відповідно до першого речення п. 7 глави 8 розділу X Кодексу ГРМ, до демонтажу лічильника газу на періодичну повірку або до/під час його періодичної повірки на місці встановлення Оператор ГРМ має право проводити контрольний огляд вузла обліку та/або його перевірку в порядку, визначеному главою 9 цього розділу, а також ініціювати проведення експертизи або експертної чи позачергової повірки лічильника газу в порядку, визначеному главою 10 або 11 цього розділу. Відповідно до ст.626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно з ст.629 Цивільного кодексу України договір с обов`язковим для виконання сторонами. Отже судом встановлено, що між позивачем та відповідачем укладено публічний типовий договір розподілу природного газу згідно постанови НКРЕКП від 30.09.2015 №2494. Правовідносини між споживачем та постачальником газу врегульовані Кодексом газорозподільних систем, затвердженим постановою НКРЕ від 30 вересня 2015 року №2494, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 6 листопада 2015 року за №1379/27824, положеннями ЦК України, Законом України «Про житлово-комунальні послуги», Законом України «Про метрологію та метрологічну діяльність». З місцем проживання відповідача за адресою: [ADDRESS] встановлено лічильник природного газу (ЗВТ) типу GаІІus-2000, заводський номер 003006444. Як вбачається з акту про порушення № К000548 від 09.04.2020 в присутності споживача [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , встановлено порушення підпункту 3 пункту 1.3 глави 2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем, затвердженого Постановою НКРЕКП від 30 вересня 2015 року № 2494, - несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу), а саме: наявні ознаки зняття мастичних пломб або порушення повірочного тавра, пломба на суматорі лічильника не відповідає заводу виробника. Лічильник природного газу (ЗВТ) типу GаІІus-2000, заводський номер 003006444 демонтований для проведення експертизи. Акт про порушення № 000548 від 09.04.2020 підписаний відповідачем без будь-яких зауважень та претензій до працівників газорозподільного підприємства. Згідно акту про виявлені порушення від 09.04.2020 виявлено ознаки зняття мастичних пломб або порушення повірочного тавра пломби заводу виробника лічильнику газу GаІІus-2000, заводський номер 003006444. Актом про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи (протоколом щодо направлення ЗВТ на експертизу) №000548 від 09.04.2024 лічильник газу Gallus-2000 G-4, заводський №003006444 з показами 69835м-3, направлений на експертизу до Метрологічного Центру АТ «Харківгаз» за адресою: м. Харків, вул. Безлюдівська, 1-а, при цьому дата останньої повірки лічильника газу в ньому не зазначена Актом експертизи лічильника газу №344 від 14.09.2020 року, встановлено невідповідність ідентифікаційних ознак захисного пломбування лічильника газу Gallus-2000 G-4, заводський №003006444, існує доступ до відлікового механізму, механічне пошкодження пломбувального отвору відлікового механізму, що призводить до викривлення даних обліку природного газу. [PERSON] на експертизу не з`явилася. Відповідно до п.1 глави 1 розділу XI Кодексу газорозподільних систем, затвердженого Постановою НКРЕКП №2494 від 30.09.2015 року (далі - Кодекс) норми цього розділу щодо перерахунку (донарахування) або зміни режиму нарахування природного газу споживачу, у тому числі побутовому споживачу, який уклав з Оператором ГРМ договір розподілу природного газу, а також несанкціонованому споживачу, який знаходиться на території ліцензованій діяльності Оператора ГРМ, застосовуються за наявності акта про порушення, складеного Оператором ГРМ відповідно до вимог цього розділу. Згідно з п.3 глави 2 розділу XI Кодексу газорозподільних систем до порушень (за умови відсутності несанкціонованого втручання в ГРМ або в роботу ЗВТ), що сталися внаслідок пошкодження чи позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ або його складових (які кваліфікуються як «не з вини споживача»), але внаслідок яких споживачу здійснюється перерахунок розподіленого (спожитого) об`єму природного газу, належать: пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого втрата (споживання) природного газу комерційного ВОГ не обліковується або обліковується некоректно. Відповідно до п.8 глави 3 розділу XI Кодексу газорозподільних систем у разі виявлення Оператором ГРМ пошкодження лічильника газу та/або його позаштатного режиму роботи, внаслідок чого втрата (споживання) природного газу лічильником газу не обліковується або обліковується некоректно (не в повному обсязі), та за умови відсутності несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу визначення об`єму спожитого природного газу здійснюється, виходячи із 70 відсотків граничних об`ємів споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням терміну на його усунення. Відповідно до п.1 гл.5 р. ХІ Кодексу газорозподільних систем у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 20 до цього Кодексу. Відповідно до п. 2 гл. 5 р. ХІ Кодексу газорозподільних систем акт про порушення після пред`явлення представником Оператора ГРМ службового посвідчення складається в присутності споживача/несанкціонованого споживача та/або незаінтересованої особи (представника власника/користувача, на території чи об`єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення його особи та засвідчується їх особистими підписами. У разі якщо комерційний вузол обліку, на якому сталося порушення, знаходиться на території (в приміщенні) Оператора ГРМ, останній повинен завчасно попередити споживача про час і місце складання акта про порушення. Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача (несанкціонованого споживача), який має право внести до акта про порушення свої зауваження та заперечення. Відповідно до п.п.3, 5 гл. 5 р. ХІ Кодексу газорозподільних систем представник Оператора ГРМ перед складанням акта про порушення зобов`язаний повідомити споживача (несанкціонованого споживача) про його право внести зауваження та заперечення до акта про порушення, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження, заперечення та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в акті про порушення. Відповідно до п.п.8, 10 гл. 5 р. ХІ Кодексу газорозподільних систем акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. Споживач (несанкціонований споживач) зобов`язаний бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, на якому буде розглядатися складений на нього акт про порушення. Відповідно до п. 11 гл. 5 р. ХІ Кодексу газорозподільних систем за результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Відповідно до п.1 гл .3 р. XI Кодексу ГРС, у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням (додаток 19 цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Відповідно до п.1 гл. 2 р. ХІ Кодексу ГРС, до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать: 1) наявність несанкціонованого газопроводу; 2) несанкціоноване відновлення газоспоживання; 3) несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу); 4) несанкціоноване підключення газових приладів на об`єкті споживача, який обліковується за нормами споживання; 5) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку); 6) використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу. Тобто за змістом гл. 5 р. ХІ Кодексу ГРС у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 20 до цього Кодексу. Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача (несанкціонованого споживача), який має право внести до акта про порушення свої зауваження та заперечення. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження, заперечення та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в акті про порушення. У разі незгоди споживача (несанкціонованого споживача) із зафіксованим в акті про порушення порушенням, яке стосується пошкодження пломб (крім факту їх відсутності або спрацювання магнітного індикатора), пошкодження ЗВТ/лічильника газу (крім явних ознак навмисного в них втручання), він може вимагати проведення їх експертизи чи позачергової або експертної повірки у порядку, визначеному цим Кодексом. У такому разі в акті про порушення робиться відповідний запис, при цьому представник Оператора ГРМ здійснює заходи щодо пакування пошкодженої пломби та/або лічильника газу (ЗВТ) та складає відповідний акт про направлення їх на експертизу чи позачергову або експертну повірку. До отримання їх результатів нарахування, передбачені цим Кодексом, не застосовуються. Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. За результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Пунктом 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРС визначено, що під несанкціонованим втручанням в роботу ЗВТ/лічильника газу розуміється втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу. Відповідно до п.5 гл.10 розділу Х Кодексу газорозподільних систем під час проведення експертизи комісія проводить зовнішній огляд пакувального пакета (тари), в який було запаковано ЗВТ та/або пломбу. Після зовнішнього огляду пакувального пакета (тари) комісією перевіряються: 1) відповідність місць фактичного розташування пломб місцям, зазначеним у протоколі; 2) цілісність та місцезнаходження пломб, а також ознаки порушень, зазначених у протоколі; 3) цілісність заводського та повірочного тавра на ЗВТ; 4) цілісність лічильного механізму та корпусу ЗВТ; 5) цілісність конструктивних елементів вихідного патрубка ЗВТ; 6) наявність сторонніх предметів усередині ЗВТ; 7) відповідність маркування ЗВТ нормативно-технічній документації; 8) відповідність ЗВТ, програмного забезпечення та контрольної суми паспорту на ЗВТ та/або опису типу на цей тип ЗВТ; 9) відповідність втручань у роботу ЗВТ наявним актам перевірок та/або відомостям про повірку та ремонт ЗВТ тощо. Під час обстеження пломби та/або ЗВТ комісія перевіряє ознаки, зазначені в протоколі. Результати огляду заносять до акта експертизи ЗВТ. Згідно Акта експертизи лічильника газу N344 від 14.09.2020 року за результатами проведеної експертизи «лічильника природного газу типу Gallus-2000 G- 4, заводський номер 003006444, зроблено висновок: «Несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника». Згідно вказаного акта під час проведення експертизи, зокрема, встановлено: 1) відносно цілісності заводської пломби та повірчого тавра: - «Цілі» 2) відносно цілісності відлікового механізму: - «Механічне пошкодження пломбувального отвору відлікового механізму». Інші пошкодження відсутні. Як вбачається з акту експертизи, під час експертизи лічильника було встановлено, що містяться наявні ознаки невідповідності ідентифікаційним ознакам захисного пломбування, що застосовуються виробником лічильника, існує доступ до відлікового механізму. Відносно зазначеного лічильника ДП «УКРМЕТРТЕСТСТАНДАРТ» відповідно до Порядку проведення повірки була видана Довідка про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки № 39-1-3/28505 від 14.09.2020 року, в якій зазначено, що «ЗВТ не відповідає вимогам п.п.6.4 Р50-071-98 «ЛІЧИЛЬНИКИ ГАЗУ ПОБУТОВІ. Методи та засоби повірки». Підстава для визнання ЗВТ непридатним: «Наявні ознаки пошкодження відлікового пристрою, що можуть перешкоджати роботі лічильника або впливати на його функціонування». Пунктом 4 глави 1 розділу І КГС надано визначення такого поняття, як пошкодження ЗВТ/лічильника газу - механічне пошкодження цілісності конструкції комерційного ВОГ та/або його складових. Кодекс газорозподільних систем розмежовує такі види порушень, як "несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу" та "пошкодження ЗВТ/лічильника газу". При цьому, для кваліфікації виявленого порушення, саме як "несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу" необхідна наявність цілого складу факторів. Виходячи з приписів глави 2 розділу ХІ КГС "несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу" відноситься до порушень, які кваліфікуються, як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та, внаслідок яких, здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу (пункт 1 вказаної глави розділу ХІ). Натомість, порушення зазначені у акті №000548 від 09.04.2020 внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно належить до порушень за умови несанкціонованого втручання в ГРМ або в роботу ЗВТ. Відповідно до пункту 8 глави 4 розділу XІ КГС при порушеннях, пов`язаних з пошкодженням ЗВТ та/або пломб на ЗВТ, за наявності по об`єкту споживача даних дублюючого ВОГ, а також в ситуації, коли наявні дані в обчислювачі/коректорі об`єму газу є достатніми для визначення об`єму природного газу по об`єкту споживача, процедура, передбачена цією главою, не застосовується. Отже, при порушеннях вказаних у акті, за наявності по об`єкту споживача даних дублюючого ВОГ, а також в ситуації, коли наявні дані в обчислювачі/коректорі об`єму газу є достатніми для визначення об`єму природного газу по об`єкту споживача, процедура щодо визначення необлікованих об`ємів природного газу або зміни їх режиму нарахування не застосовується (пункт 8 глави 4 розділу ХІ КГС). Отже суд вважає, що наявні в матеріалах справи докази, свідчать про відсутність доказів викривлення даних обліку природного газу, яке є обов`язковим наслідком несанкціонованого втручання у роботу ЗВТ/лічильника газу. Так, згідно п. 4 глави 1 р. І Кодексу газорозподільних систем для виявлення несанкціонованого втручання необхідно довести три складові цього правопорушення, а саме: 1) дію, тобто несанкціоноване втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку; 2) спосіб втручання, тобто вчинене шляхом підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації); 3) наслідки, тобто витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу). При цьому, тільки наявність всіх трьох складових правопорушення дає змогу стверджувати, що споживачем було вчинено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду від 24.10.2018 року по справі №914/2384/17. Таким чином, для здійснення нарахування необлікованого об`єму природного газу, зокрема, слід встановити несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ. Аналогічна правова позиція викладена в п. 24 постанові Верховного Суду від 18 червня 2019 року у справі № 922/1573/18. Згідно до частин першої та другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. За змістом статті 1166 ЦК України для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків, необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вини боржника. Наявність перших трьох з числа зазначених елементів доводиться особою, яка звернулася з вимогою про відшкодування збитків. Такий правовий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 01 листопада 2018 року у справі № 905/2191/15. Європейський суд з прав людини у рішенні від 15.11.1996 у справі "Чахал проти Об`єднаного Королівства" зазначив, що на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод гарантуються, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни. Суть цієї статті зводиться до вимоги надати людині такі міри правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист, хоча держави - учасники Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов`язань. Крім того, Європейський суд указав на те, що за деяких обставин вимоги статті 13 Конвенції можуть забезпечуватися всією сукупністю засобів, що передбачаються національним правом; оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок, судам слід виходити із його ефективності, і це означає, що вимога на захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права та характеру правопорушення, забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування; відтак підставою для звернення до суду є наявність порушеного права, а таке звернення здійснюється особою, котрій це право належить, і саме з метою його захисту. Відсутність обставин, які підтверджували б наявність порушення права особи, за захистом якого вона звернулася, є підставою для відмови у задоволенні такого позову. Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 11.09.2018 у справі №905/1926/16. Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Отже для притягнення особи до майнової відповідальності необхідним є встановлення наявності всіх складових частин складу правопорушення, а саме: наявність неправомірного діяння, наявність шкоди, наявність причинного зв`язку між протиправним діянням та спричиненою шкодою та наявність вини. Для покладення на споживача відповідальності у виді нарахування вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу вимагається встановлення факту, а не можливості несанкціонованого відбору природного газу з газорозподільних систем (крадіжка газу), про що може свідчити встановлений факт несанкціонованого втручання споживача у роботу засобу вимірювальної техніки (лічильника). Несанкціонованим втручанням є не лише доведення факту пошкодження конструкції лічильника, а й встановлення факту викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням). Суд звертає увагу, що актом експертизи лічильника газу від 14.09.2020 року не встановлено обставин того, що було втручання в механізм та корпус ЗВТ, які привели до викривлення даних обліку природного газу. Невідповідність ідентифікаційних ознак захисного пломбування, що застосовується виробником лічильника, існування доступу до відлікового механізму, механічне пошкодження пломбувального отвору відлікового механізму самі по собі не можуть свідчити про наявність складу правопорушення, оскільки актом не встановлено, що саме це вплинуло на роботу або конструкцію чи складові конструкції ЗВТ, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковувалася (обліковувалася частково чи з порушенням законодавства), та призвело до викривлення даних обліку природного газу. Суд наголошує на тому, що відповідно до п. 7 гл. 9 розділу Х Кодексу газорозподільних систем при виявленні ознак пошкодження ЗВТ (лічильника газу) за умови відсутності ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ за ініціативою Оператора ГРМ чи споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) може бути ініційована його позачергова чи експертна повірка у порядку, визначеному цим розділом. Більш того, суд враховує, що донарахування ціни необлікованого об`єму газу це не штрафні санкції, в свою чергу - це витрати за використаний але несплачений газ. Тобто для того, щоб здійснити донарахування ціни необлікованого газу потрібно встановити той факт, що він певний час не обліковувався та не сплачувався, чого не було зроблено представниками газопостачальника та не враховувалося комісією під час прийняття рішення. Для доведення правомірності здійснених позивачем донарахувань відповідачу об`ємів природного газу необхідно довести наявність факту несанкціонованого втручання в роботу (лічильника газу) з боку відповідача. Наявні в матеріалах справи докази не містять інформації викривлення даних обліку природного газу, яке є обов`язковим наслідком несанкціонованого втручання у роботу лічильника газу. Отже, суд приходить до висновку що позивачем не доведено обставин несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ з боку відповідача. Відповідно до ч.ч. 1, 5 ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Враховуючи, що підставою покладення на споживача відповідальності у виді нарахування вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу є встановлення фактів несанкціонованого втручання споживача у роботу засобу вимірювальної техніки (лічильника) та викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням), а не сам факт виявлення пошкодження лічильника газу, суд вважає, що позивач не довів свої позовні вимоги. Тобто позивачем не доведено наявність трьох елементів складу цивільного правопорушення - протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками. Враховуючи, що суд дійшов до висновку про те, що позивачем не доведено обставин несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ з боку відповідача, суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні даного позову. Європейський суд з прав людини вказав що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). На підставі викладеного і

Outcome: dismissed