Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-11 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач звернувся до суду із позовом, в якому просить стягнути з відповідача на його користь заборгованість станом на 26.11.2023 за кредитним договором про надання банківських послуг від 20.05.2009 у розмірі 42927,15 грн. та судовий збір у розмірі 2684 грн. Свої вимоги обґрунтовує тим, що відповідач 20.05.2009 підписала заяву № б/н. При підписанні анкети-заяви відповідач підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами», які викладені на банківському сайті складає між нею та банком договір про надання банківських послуг. Відповідачу було відкрито картковий рахунок із початковим кредитним лімітом у розмірі, що зазначений у довідці про зміну умов кредитування та обслуговування картрахунку. У подальшому розмір кредитного ліміту збільшився до 35 000 грн. Проте, станом на момент подачі позову, відповідач ухиляється від виконання своїх зобов`язань та не погашає заборгованість за вказаним договором, що є підставою для позивача звернутися до суду з даним позовом. Ухвалою судді від 19.12.2023 відкрито спрощене позовне провадження з викликом сторін (а.с. 75 том №1). 22.01.2024 від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому він зазначив, що в анкеті заяві про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг в «ПРИВАТБАНКУ» від 20.05.2009 процентна ставка зазначена 2,9 %, однак згідно наданою позивачем випискою процентна ставка вказана вже 3,4 %. Крім цього, анкета-заява містить суму погодженого кредитного ліміту в розмірі 500 грн., однак не містить жодних даних про дані кредитної картки, її виду та строку дії, а також відомостей про встановлення кредитного ліміту у розмірі 35000 грн. на умовах про які зазначено у позові. Позивач обґрунтовуючи свої позовні вимоги, крім самого розрахунку заборгованості посилається на витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» та витяг з Умов та Правил надання банківських послуг в Приватбанку, що почали діяти з 01.03.2019. Однак, позивачем не надано доказів того, що саме цей витяг з Тарифів та витяг із зазначених Умов розумів відповідач та ознайомився, і погодився з ними, підписуючи анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ КБ «ПРИВАТБАНК». Звертає увагу суду на те, що позивач не подав доказів ознайомлення відповідача про умови кредитування, що доводить той факт, що остання не була ознайомлена з умовами кредитного договору. На думку представника відповідача, зміна кредитного ліміту про, що зазначено у позовній заяві є незаконною, оскільки відповідач не надавала згоду на зміну кредитного ліміту та не ознайомлювалася з умовами його зміни, що підтверджується відсутністю її підпису щодо погодження даного. До позовної заяви позивач не надав жодного первинного бухгалтерського документу, в тому числі особового рахунку чи виписки з нього. Не надано також підтверджуючих даних про те, на який строк надавався кредит, про зміну відсоткової ставки, на підставі яких фінансових документів відповідач отримала кредит та в якому розмірі, яких саме платежів, коли саме і в яких сумах відповідач не сплатив заборгованість. Представник відповідача просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (а.с. 78-89 том №1). Окрім того в цей же день від представника відповідача Борецької Т.В. надійшов зустрічний позов, в якому він просить суд: визнати недійсними та такими, що вчинені без дозволу [PERSON] операції (транзакції) щодо переказів грошових коштів, що відбулися 07.03.2023 на суму 25965,43 грн., проведених по банківському рахунку [NUMBER] ; визнати неправомірними дії АТ КБ «ПРИВАТБАНК» по нарахуванню відсотків, у тому числі, але не виключно пені, комісії за користування кредитним лімітом, що утворилися внаслідок проведення незаконних операцій (транзакцій); зобов`язати АТ КБ «ПРИВАТБАНК» відновити кошти по банківському рахунку позивача [NUMBER] , відкритому в АТ КБ «ПРИВАТБАНК» в розмірі мінус 8800,14 грн. неправомірно перерахованих коштів. В обґрунтування зустрічного позову зазначив, що 20.05.2009 [PERSON] звернулася до АТ КБ «ПРИВАТБАНК» з метою отримання банківських послуг. З початку вказаного періоду [PERSON] використовувала кредитні кошти для власних потреб та до 07.03.2023 жодної заборгованості у неї не було, кредитну заборгованість сплачувала вчасно та без жодних зауважень з боку банку, що свідчить про добросовісність [PERSON] щодо наміру використання кредитних коштів, які були надані банком. 07.03.2023 вранці невідомими особами незаконно було отримано доступ до рахунку [PERSON] , знято ліміт на проведення кредитних операцій та проведено декілька транзакцій з переказів коштів на загальну суму 25965,43 грн. (у тому числі комісії). Після цього, [PERSON] щодо несанкціонованого списання коштів із карткового рахунку терміново повідомила банк. Фінансовим номером [PERSON] є номер телефону [NUMBER] , однак після того як вона повідомила банк про безпідставне зняття коштів, невідомі особи змінили фінансовий номер телефону на [NUMBER] хто саме надав дозвіл на зміну фінансового номеру невідомо, що, на думку представника відповідача, свідчить про порушення збереження конфіденційної персональної інформації клієнта з боку банку. 07.03.2023 [PERSON] звернулася до ВП №3 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області із заявою, де повідомила про вчинення кримінального правопорушення, яке містить ознаки злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про що внесено відомості до ЄРДР за №12023060450000057 та розпочато досудове розслідування. В ході розслідування вказаного провадження було отримано копію відеозапису з магазину «Comfy», на якому встановлено, що невідомий чоловік за допомогою прив`язки вже іншої банківської картки через систему «Pay Pass» здійснив платіж за купівлю техніки, що на думку відповідача свідчить про те, що банк не виконав умови договору, а саме щодо збереження конфіденційної персональної інформації про клієнта. 07.03.2023 після того як банк порушив банківську таємницю і тим самим не забезпечив збереження персональної інформації заборгованість виникла в цей день до мінус 34763,74 грн., яка в подальшому призвела на безпідставно нарахованих відсотків за непогашення кредитних коштів (а.с. 91-95 том №1). Ухвалою суду від 25.01.2024 зустрічний позов [PERSON] прийнято до спільного розгляду з первісним позовом АТ КБ «ПРИВАТБАНК» до [PERSON] про стягнення заборгованості, об`єднано їх в одне провадження та здійснено перехід із розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження до загального позовного провадження (а.с. 124 том №1). 29.01.2024 від представника АТ КБ «ПРИВАТБАНК» надійшла відповідь на відзив, в якому зазначено, що [PERSON] в анкеті-заяві від 20.05.2009 висловила згоду про укладення договору та виявила бажання оформити на своє ім`я кредитку «Універсальна» та особистим підписом засвідчила, що згодна з тим, що ця заява, разом із Пам`яткою клієнта, Умовами та правилами надання банківських послуг та Тарифами банку, які були надані їй для ознайомлення в письмову вигляді, зобов`язалася їх виконувати, а також регулярно ознайомлюватися з їх змінами. Також до матеріалів справи долучено «Довідку про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна 55 днів», яка підписана особисто відповідачем та з якої чітко вбачається, що на момент оформлення кредиту банком встановлено поточну процентну ставку у розмірі 30,00 % на рік, вказано розміри комісій та штрафів, розмір щомісячного платежу. Банком до позовної заяви було долучено копію наказу №906 від 23.08.2006, яким було затверджено Умови та правила. Відповідач неодноразово зверталася до банку із заявою про перевипуск карти, тобто надання карти з новим строком дії. В анкеті-заяві зазначено початкову суму кредитного ліміту, однак умовами договору визначено (п. 3.2), що банк має право в будь-який момент збільшити, зменшити або анулювати кредитний ліміт. Відповідач знімала кредитні кошти, потім частково погашала заборгованість і знову користувалася кредитними коштами, том їй були добре відомі і зрозумілі умови договору, а відтак її твердження відносно не знання тарифів, умов та правил не відповідають дійсними обставинам справи. Під час укладення кредитного договору діяла процентна ставка 30,00 % на рік, а далі вона була змінена, що підтверджується наказами банку. Представник АТ КБ «ПРИВАТБАНК» звертає увагу суду на те, що підвищення процентної ставки відбулося тільки за витратами з певної дати (дата зазначається в наказі), що дає можливість у разі незгоди з новою процентною ставкою погасити наявну заборгованість за кредитом по раніше встановленій процентній ставці, що являється суттєвою перевагою для клієнта і не порушує його право на незмінність процентної ставки. Розмір процентної ставки за кредитом може змінюватись банком за умови інформування позичальника шляхом надання виписки по картковому рахунку (а.с. 127-144 том №1). 05.06.2024 від представника відповідача надійшла заява про долучення доказів (а.с. 178-188 том №1). 20.06.2024 від представника АТ КБ «ПРИВАТБАНК» надійшли письмові пояснення на зустрічний позов, в яких вона вказала, що з метою встановлення фактичних обставин, за яких відбулося зняття коштів, відділом служби безпеки банку було проведено службову перевірку, результати якої викладені у заключенні №ZAKL-2024/1-6984605. Представник позивача припускає, що зняття коштів з карткового рахунку клієнтки [PERSON] стало можливим в результаті компрометації даних входу в Приват24 клієнтки (переходу за фішинговим посиланням Приват24). Представник АТ КБ «ПРИВАТБАНК» вважає якби відповідач не розголосила дані своєї картки та/або інші відомості, персональні дані, то інша особа навіть не мала жодної можливості перевести кошти. Відповідачем до справи не надано жодних доказів того, що спірні списання коштів з карток відбулись поза волевиявленням відповідача та, що такі банківські операції на той момент не відповідали його внутрішній волі. Натомість, обставини справи свідчать про те, що оспорювані фінансові операції відбулися з ручним введенням конфіденційної інформації, а тому АТ КБ «ПРИВАТБАНК» не несе відповідальності за зазначені операції, про які він був повідомлений вже після їх здійснення. Покликання відповідача на те, що ці операції здійснені невідомою особою у шахрайський спосіб, не є достатніми та належними доказами. Враховуючи наведене, представник АТ КБ «ПРИВАТБАНК» просить відмовити [PERSON] в задоволенні зустрічних позовних вимог за безпідставністю (а.с. 196-210 том №1). 05.08.2024 представником відповідача за первісним позовом подано до суду додаткові пояснення (а.с. 213-222 том №1). 08.11.2024 та 18.11.2024 представником відповідача за первісним позовом подано клопотання про долучення доказів до справи (а.с. 5-10, 11-13 том №2). 17.12.2024 відповідачем за первісним позовом подано додаткові пояснення, в яких просить суд у разі не надання представниками АТ КБ «ПРИВАТБАНК» оригіналу кредитних договорів із всіма послідуючими договорами, просить суд не приймати їх копії до уваги (а.с. 16-21 том №2). 23.12.2024 представником відповідача за первісним позовом подано клопотання про долучення доказів (а.с. 22-31 том №2). 30.12.2024 представником АТ КБ «ПРИВАТБАНК» подані до суду додаткові пояснення, в яких зазначила, що на запит відповідача за первісним позовом надає належним чином завірену копію анкету-заяви від 20.05.2009, яка підписана [PERSON] , а надання оригіналу банківського договору можливо лише на підставі ухвали суду. Представник АТ КБ «ПРИВАТБАНК» звертає увагу суду на те, що в анкеті-заяві від 20.05.2009 банк передбачив право в будь-який момент збільшити/зменшити, анулювати кредитний ліміт (а.с. 32-37 том №2). 17.01.2025 представником [PERSON] подано до суду заяву про уточнення позовних вимог, в якому просить суд зобов`язати АТ КБ «ПРИВАТБАНК» відновити кошти по банківському рахунку позивача [NUMBER] , відкритому в АТ КБ «ПРИВАТБАНК» в розмірі мінус 7066,51 грн. (а.с. 44-51 том №2). В судовому засіданні представник позивача за первісним позовом заявлені позовні вимоги підтримав з підстав зазначених в позовній заяві, а проти задоволення зустрічного позову заперечує. Представник відповідача за первісним позовом позовні вимоги АТ КБ «ПРИВАТБАНК» визнав частково в розмірі заборгованості в сумі 8800,14 грн та підтримав вимоги зустрічного позову в первісній його редакції. Заслухавши пояснення представників сторін, вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що первісний і зустрічний позови підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що\~20.05.2009 сторони уклали кредитний договір (без номеру), у відповідності до якого відповідач отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку шляхом підписання анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку (а.с. 59 том №2). У вказаній анкеті-заяві зазначено, що відповідач згодна з тим, що ця анкета-заява разом з Пам`яткою клієнта, Умовами та Правилами надання банківських послуг і тарифами становить між нею та банком договір про надання банківських послуг, а також, що ознайомилася та погодилася з Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами банку. Хоча анкета-заява, підписана [PERSON] і не містить домовленості сторін про сплату процентів за користування кредитними коштами, штрафів за несвоєчасне погашення кредиту, а також не містить строку повернення кредиту (користування ним), проте остання підписала довідку про умови кредитування з використанням кредитної карти «Кредитка Універсальна, 55 днів пільгового періоду», у якій всі конкретні умови кредитування чітко виписані і з якими вона погодилась, в тому числі, щодо пільгового періоду, розміру і порядку нарахування відсотків, комісії, розміру пені, штрафів за порушення даних умов (а.с. 60 том №2). За таких обставин відсутні підстави вважати, що конкретні вказані у погодженій довідці умови кредитування та Правила надання банківських послуг в ПриватБанку не можуть вважатися складовою частиною спірного кредитного договору. Крім того, 27.04.2024\~ [PERSON] \~підписала паспорт споживчого кредиту. Розділом 4 паспорту споживчого кредиту визначається орієнтовна загальна вартість кредиту для споживача. В розділі 7 вказаного паспорту зазначено, що ця інформація зберігає чинність та є актуальною до 23.07.2041 (а.с. 40-43 том №1). Згідно довідки про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки, оформленої на [PERSON] кредитний ліміт по її рахунку змінювався наступним чином: 27.05.2009 - кредитний ліміт 500,00 грн; 10.11.2009 - кредитний ліміт 900,00 грн; 10.08.2010 - кредитний ліміт 5100,00 грн; 24.11.2010\~кредитний ліміт 6100,00 грн; 03.03.2011\~кредитний ліміт 8100,00 грн; 12.05.2011\~кредитний ліміт 10 100,00 грн; 06.02.2015 кредитний ліміт 10100 грн; 20.07.2015\~кредитний ліміт 2510,00 грн; 22.02.2019\~кредитний ліміт 2000,00 грн; 05.09.2019\~кредитний ліміт 4000,00 грн; 20.02.2020\~кредитний ліміт 7000,00 грн; 30.09.2020 - кредитний ліміт 9000,00 грн; 23.07.2021 - кредитний ліміт 15000,00 грн; 24.01.2023 - кредитний ліміт 22000,00 грн; 07.03.2023 - кредитний ліміт 35000,00 грн; 09.06.2023 - кредитний ліміт 0,00 грн. (а.с. 25 том №1). Відповідно до довідки, [PERSON] були надані наступні кредитні картки: 27.05.2009 з терміном дії 12/11 карта «Універсальна», 04.01.2012 з терміном дії 11/15 карта «Універсальна», 18.05.2015 з терміном дії 11/17 карта «Універсальна Gold», 06.02.2015 з терміном дії 04/18 карта PKMMD GOLD CHIP CREDIT INST, 28.12.2017 з терміном дії 09/21 карта «Універсальна Gold», 15.09.2021 з терміном дії 11/25 карта «Універсальна Gold», 02.11.2022 з терміном дії 08/26 карта «Універсальна Gold», 07.03.2023 з терміном дії 08/26 карта «Універсальна Gold», 07.03.2023 з терміном дії 01/27 карта «Універсальна Gold» (а.с. 26 том №1). До первісного позову долучено заяву про приєднання до Умов та Правил надання послуг, підписану відповідачем за первісним позовом 07.03.2023 (а.с. 28-39 том №1). У Заяві зазначено про те, що відповідач [PERSON] , як клієнт, підписанням цієї Заяви приєднується до розділу «Загальні положення», підрозділів «Кредитні картки», «Поточні рахунки», «Використання картки», «Віддалені канали обслуговування», «Оплата частинками та Миттєва розстрочка», «Регулярні платежі», Умов та Правил надання банківських послуг акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк», що розміщені в мережі Інтернет за адресою htpps://privatbank.ua.terms, у редакції, чинній на дату підписання цієї Заяви, які разом становлять Договір банківського рахунка, приймає всі права та обов`язки, встановлені в цьому Договорі, та зобов`язується їх належним чином виконувати. У вказаній Заяві викладені істотні умови кредитного договору. Згідно розрахунку, наданого АТ КБ «ПРИВАТБАНК», заборгованість [PERSON] перед банком, яку позивач просить стягнути станом на 26.11.2023 становить 42927,15 грн., з яких: заборгованість за простроченим тілом кредиту 35787,11 грн., заборгованість за простроченими відсотками 7140,04 грн. (а.с. 5-15 том №1). 07.03.2023 [PERSON] звернулася до ВП №3 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області із заявою про те, що невстановлена особа виготовила дублюючу кредитну банківську карту банку АТ КБ «ПРИВАТБАНК», за допомогою якої в період часу з 05:30 год. до 10:08 год. 07.03.2023, використовуючи банкомати в м. Києві та Київській області, таємно викрала з її банківського рахунку гроші на загальну суму 34765,57 грн., спричинивши матеріальну шкоду на вказану суму (а.с. 105 том №1). 08.03.2023 за даним фактом внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12023060450000057 та [PERSON] визнано потерпілою (а.с. 104, 108-110 том №1). 08.03.2023 [PERSON] звернулася до АТ КБ «ПРИВАТБАНК» із заявою, в якій вона просила провести перевірку з приводу дій працівників АТ КБ «ПРИВАТБАНК», які здійснили оформлення кредитної карти на її ім`я з`ясувати яким чином було здійснено дії невстановленою особою, які виразились у незаконному втручанні до додатку «ПРИВАТ 24», що в подальшому дало змогу невстановленій особі укласти кредитний договір за сервісом «Оплата частинами». Окрім того, [PERSON] просила припинити нарахування відсотків по кредитній карті та закрити особовий рахунок на даній карті (а.с. 101 том №1). 03.04.2023 АТ КБ «ПРИВАТБАНК» надано відповідь [PERSON] , згідно якої 07.03.2023 з платіжної карти [PERSON] [NUMBER] були зняті грошові кошти. Для того, щоб зняти грошові кошти був правильно введений ПІН-код картки. Картка була активована на пластику Приват24. Вхід в Приват24 був здійснений під авторизацією [PERSON] . Вказані дії можливо здійснити лише за допомогою використання фінансового телефону та іншої особистої інформації. АТ КБ «ПРИВАТБАНК» відмовив в задоволенні вищевказаної заяви [PERSON] (а.с. 102 том №1). Даними службової перевірки АТ КБ «ПРИВАТБАНК» встановлено, що згідно вибірки VKFM (додаток 1, додаток 2, додаток 3) зафіксовано входи в Приват 24 клієнтки 06.03.2023, тобто напередодні проведення оспорюваних операцій з коштами клієнта (2023-03-06 00:00:19 2023-03-07 05:15:27). При цьому, змін логіну і паролю входу в Приват24 [PERSON] в даний період часу не зафіксовано. Логін та пароль не змінювалися, тобто невстановлені особи володіли статистичним паролем на вхід в «ПРИВАТ24». 07.03.2023 01:52:04 клієнтці було створено кваліфікований сертифікат відкритого ключа електронного підпису, який був дійсний до 06.03.2024 23:59:59. Ключем Smart ID 07.03.2023 01:53 було підписано: Довідку (Фонд гарантування вкладів фізичних осіб), Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, паспорт споживчого кредитування. Так, 07.03.2023 01:53:11 карту [NUMBER] клієнтки [PERSON] перевипущено в Приват24 замість картки [NUMBER] . Після чого згідно вибірки ZMNPIN 2023-03-07 05:29:26 був встановлений новий ПІН-код до карти [NUMBER] . В банкоматі №САКІ1998 07/03/2023 05:30:05 знято готівку в сумі 12500 грн. та на номер телефону [NUMBER] клієнтки [PERSON] надійшло повідомлення про зняття готівки. У зв`язку з цим в банкоматі САКІ1998 2023-03-07 05:31:37 встановлено ознаку фінансового номеру телефону на номер телефону [NUMBER] . На вказаний номер телефону надійшло повідомлення: PAROL:63. Далі 2023-03-07 05:32 змінено логін та пароль входу в Приват24. В подальшому 07/03/2023 з 05:58:02 по 10:08:26 з карти [NUMBER] здійснено зняття коштів та оформлено договір оплати частинами в магазині Comfy. Згідно даних ПК банку зняття коштів здійснювалось з фізичним використанням карти та введення пін-коду. Департаментом захисту банківських технологій Служби Безпеки ГО під час проведення систематичних заходів щодо протидії зовнішньому шахрайству та запобіганню спричинення збитків Банку та клієнтам встановлено шахрайську схему з розповсюдження фітингу на Приват24 (компрометацію логінів, паролей) з наступним розкраданням, обготівкуванням коштів через банкомати, торгову мережу. За встановленими фактами ініційовано звернення до Департаменту кіберполіції з метою протидії та притягнення винних до відповідальності. 45 клієнтам, в тому числі [PERSON] шахраї завдали матеріальних збитків на загальну суму 1222827,07 грн. В ході слідства встановлені причетні шахраї до розкрадання коштів клієнтів Банку [PERSON] , [PERSON] , які затримані в порядку ст. 208 КПК України (а.с. 198-208 том №1). Як вбачається з протоколу огляду предметів від 14.05.2024 проведено огляду оптичного диску DVD-R, який наданий ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД» у кримінальному провадженні №12023060420000057 від 08.03.2023 та встановлено, що 07.03.2023 невстановлений чоловік на голові, якого одягнений капюшон та на обличчі медична маска, зайшов до магазину "Комфі Трейд", де карткою оплачує обраний ним товар (а.с. 121, 181-184, 185-188 том №1). Як вбачається з виписки за договором №б/н станом на 06.03.2023 розмір заборгованості [PERSON] становить 8800,14 грн. та 07.03.2023 здійснено зняття готівки в банкоматі на загальну суму 29400 грн., а також відраховано комісію (а.с. 16-24 том №1). З матеріалів справи встановлено, що Дніпровським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування за заявою [PERSON] відносно незаконного заволодіння коштами на суму 34765,57 грн. (а.с. 7, 8-10, 13, 23, 24-29 том №2). У відповідності до ч. 1 ст.\~634\~ЦК\~України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. За кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч. 1 ст. 1054 ЦК України). Процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору (ч.ч. 1, 2 ст. 1056-1 ЦК України). Відповідно до ст.\~204\~ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України). Згідно з ч. 1\~ст. 526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст. 610 ЦК України). У відповідності до ч. 2\~ст.\~625\~ЦК\~України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відповідно до частини першої статті 1066 ЦК Україниза договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Згідно частини першої статті 1071\~ЦК України банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження. Статтею 1073\~ЦК України передбачено, що у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Згідно з п. 13 ч. 1\~ст. 1 Закону України «Про платіжні послуги», електронний платіжний засіб - платіжний інструмент, реалізований на будь-якому носії, що містить в електронній формі дані, необхідні для ініціювання платіжної операції та/або здійснення інших операцій, визначених договором з емітентом. Відповідно до п. 42\~ст. 1 Закону України «Про платіжні послуги», неналежна платіжна операція - платіжна операція, внаслідок якої з вини особи, яка не є ініціатором або надавачем платіжних послуг, здійснюється списання коштів з рахунку неналежного платника та/або зарахування коштів на рахунок неналежного отримувача чи видача йому коштів у готівковій формі. Частинами першою-другою\~статті 32 Закону України «Про платіжні послуги»\~визначено, що користувач відповідно до умов договору зобов`язаний надати надавачу платіжних послуг інформацію для здійснення контактів із ним, а надавач платіжних послуг зобов`язаний зберігати цю інформацію протягом строку дії договору. Обов`язок надавача платіжних послуг щодо повідомлення користувача (у спосіб, визначений договором) про здійснені операції з використанням платіжного інструменту користувача є виконаним у разі: 1) інформування надавачем платіжних послуг користувача про кожну здійснену операцію відповідно до контактної інформації, наданої користувачем; 2) відмови користувача від отримання повідомлень надавача платіжних послуг про здійснені операції з використанням платіжного інструменту користувача, про що зазначено в договорі. Згідно з ч. 20\~ст. 38 Закону України «Про платіжні послуги», користувач, якому наданий електронний платіжний засіб, зобов`язаний: 1) надати емітенту інформацію для здійснення контактів у порядку, визначеному договором; 2) зберігати та використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства та умов договору, укладеного з емітентом; 3) не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права; 4) не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції; 5) негайно після того, як така інформація стала йому відома, повідомити емітента у спосіб та каналами зв`язку, передбаченими договором між емітентом та платником, про факт втрати електронного платіжного засобу та/або факт втрати індивідуальної облікової інформації. Згідно із статтями\~12,\~81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч.6\~ст. 81 ЦПК України). У постанові Верховного Суду від 21.04.2021 по справі № 751/6050/18 (провадження №61-18544св19 викладено правову позицію, де зазначено: «… що саме на банк, який є професійним учасником ринку надання банківських послуг, покладено обов`язок доведення того, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Відповідно, вимоги до рівня та розумності ведення справ банком є вищими, ніж до споживача-фізичної особи, яка зазвичай є слабшою стороною у цивільних відносинах з такою кредитною установою. З урахуванням наведеного всі сумніви та розумні припущення мають тлумачитися судом саме на користь такої слабшої сторони…». Як вбачається з матеріалів справи, 07.03.2023 невстановлені особи, отримавши доступ до належної [PERSON] інформації щодо доступу до сервісів АТ КБ «ПриватБанк», змінили фінансовий телефон позивача, відкрили на її ім`я картковий рахунок № [NUMBER] , на який було встановлено кредитний ліміт у сумі 35000 грн. за допомогою якого перерахували грошові кошти на користь третіх осіб, а також оформили кредит «Оплата частинами» на суму 24999 грн. [PERSON] , звертаючись до суду із зустрічним позовом вказувала, що невідомими особами незаконно було отримано доступ до її рахунку, внаслідок чого знято ліміт на проведення кредитних операцій та проведено декілька транзакцій переказів коштів на загальну суму 25965,43 грн. і про несанкціоноване списання коштів із карткового рахунку терміново повідомила банк. Судом встановлено факт звернення [PERSON] до банку про скасування спірних транзакцій, а так само її звернення до правоохоронних органів з приводу вчинених стосовно неї шахрайських дій. Наведені обставини у сукупності свідчать про те, що у відповідачки було дійсно відсутнє волевиявлення на розпорядження коштами. Суд враховує, що саме банк має доводити, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції; у разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів; за відсутності належних та допустимих доказів сумніви та припущення мають тлумачитися переважно на користь споживача, який зазвичай є «слабкою» стороною у таких цивільних відносинах, правові відносини споживача з банком фактично не є рівними (постанова Верховного Суду від 29.03.2024 у справі №456/4026/21). В ході розгляду справи банк жодним чином не довів винуватість самої [PERSON] у вищевказаних операціях, у зв`язку з чим обставини, на які вона посилалася, зокрема, невчинення нею будь-яких розпоряджень на списання грошових коштів зі свого рахунку є доведеними. Наголошуючи на недоведеності цих обставин, банк відповідних доказів, не надає. За таких обставин, оскільки АТ КБ «ПриватБанк» не підтвердив належними і допустимими доказами обставин, які б безспірно доводили, що [PERSON] , як користувач, своїми діями чи бездіяльністю сприяла у доступі до відомостей за картками, її особового рахунку, акаунту чи додатку Приват24, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, що дало б змогу ініціювати платіжні операції 07.03.2023, зняття з її карткового рахунку грошових коштів на загальну суму 25963,60 грн, тобто не довів волевиявлення [PERSON] на розпорядження коштами у зазначеному розмірі, то і заборгованість за нарахованими відсотками не повинні стягуватися, з огляду на те, що вона кредитними коштами не користувалася. Станом на 06.03.2023 (до спірних операцій) залишок заборгованості за кредитною карткою [PERSON] складав лише 8800,14 грн, що підтверджується даними виписки по рахунку, тому заборгованість у вказаному розмірі підлягає стягненню на користь АТ КБ «ПРИВАТБАНК». У пункті 49 постанови Великої Палати Верховного Суду від 27 листопада 2018 року у справі № 905/2260/17 вказано, що «як захист права розуміють державно-примусову діяльність, спрямовану на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною. Спосіб захисту може бути визначений як концентрований вираз змісту (суті) міри державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату. Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягнути суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинене порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав». Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (стаття 3 ЦПК України). Згідно зі статтею 16\~ЦК України захист цивільних прав та інтересів здійснюєтьсяу встановленому порядку судом шляхом: визнання цих прав; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусового виконання обов`язку в натурі; зміни правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконним рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. З урахуванням викладеного суд вважає, що позовна вимога про зобов`язання АТ КБ «ПРИВАТБАНК» відновити кошти по банківському рахунку [PERSON] в розмірі мінус 8800,14 грн. неправомірно перерахованих коштів є неефективним способом захисту, оскільки не відновлює порушене право і жодним чином не нівелює негативні наслідки порушення права [PERSON] , тому у її задоволенні слід відмовити. Враховуючи вищевикладене та визнання відповідачем за первісним позовом позову в сумі 8800,14 грн., тому даний позов підлягає частковому задоволенню в сумі 8800,14 грн. Зважаючи на те, що судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, беручи до уваги, що позов АТ КБ «ПРИВАТБАНК» задоволено на 20,5 %, тому суд дійшов висновку, що з [PERSON] на користь АТ КБ «ПРИВАТБАНК» підлягає стягненню судовий збір у розмірі 550,22 грн. Також, як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] звільнена від сплати судового збору на підставі\~ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів», тому на підставі\~ст. 141 ЦПК України, з АТ КБ «ПРИВАТБАНК» підлягає стягненню на користь держави судовий збір у сумі 2147,20 грн з урахуванням задоволення судом самостійних вимог немайнового характеру.

Outcome: partial