Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-01 00:00:00

АТ «Акцент Банк» звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. У позові представник позивача вказує, що [PERSON] звернувся до АТ «АКЦЕНТ-БАНК» з метою отримання банківських послуг та підписав анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ "А-Банк".. Зазначає, що 14.03.2023 року, будучи клієнтом банку, позичальник уклав з банком кредитний договір АВН0СТ155101678804177798 щодо надання останньому кредиту в розмірі 10000,00 грн. строком на 36 місяців, тобто до 13.03.2026 року зі сплатою процентів в розмірі 85,00 щорічно та комісії в розмірі 0,00 грн. Посилається на те, що банк свої зобов`язання за Договором виконав в повному обсязі, надавши відповідачу кредит згідно умов договору. У відповідності до п.12 Заяви про надання послуги «Швидка готівка» та/або Паспорту споживчого кредиту «Швидка готівка» у випадку порушення клієнтом зобов`язань із погашення заборгованості клієнт сплачує банку пеню у розмірі 0,07% (не менше 1 грн.) від суми заборгованості по кредиту за кожен день прострочки, при цьому пеня за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту та проценти за ним не може перевищувати подвійної облікової ставки НБУ, що діяла у період за який сплачується пеня, та не може бути більшою 15 відсотків суми простроченого платежу. Посилається на те, що станом на 10.04.2025 року заборгованість відповідача за даним кредитним Договором складала суму в розмірі 13612,13 грн., яка складається з: 8376 грн 95 коп. - заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту), 5235 грн. 18 коп. заборгованості за процентами. З посиланням на відповідні правові норми та докази, зважаючи на те, що відповідач продовжує ухилятися від виконання зобов`язання і заборгованість за договором не погашає, що є порушенням законних прав АТ «АКЦЕНТ-БАНК», представник позивача просить суд стягнути з відповідача заборгованість на суму 13612 грн. 13 коп., що підтверджує відповідним розрахунком. Крім того, просить стягнути з відповідача і понесені банком судові витрати у справі у розмірі 2422,40 грн. Ухвалою Кіцманського районного суду Чернівецької області від 14.04.2025, після отримання судом інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи відповідача у справі, було прийнято зазначену вище позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи визначено проводити в порядку спрощеного позовного провадження, передбаченого\~статтями 274-279 ЦПК України, без виклику сторін, призначено судове засідання на 07.05.2025, яке відкладено на 02.06.2025 року. У наданий в ухвалі час від сторін не надійшло заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження чи клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін. \~\~\~\~\~\~ Відповідачу направлено копію позовної заяви з додатками до неї разом із ухвалою про відкриття провадження у справі та встановлено п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позовну заяву. \~\~\~\~\~\~ З боку відповідача [PERSON] до суду у встановлений законом строк відзив, відповідно до вимог\~ст. 178 ЦПК України,\~і всі докази, що підтверджують заперечення проти позову, не надіслано, зустрічний позов не пред`явлено, будь-яких клопотань не заявлено. Судом, враховано, що в силу вимог ч. 1\~ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України"). При цьому, вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити відповідне рішення. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з розглядом справ в порядку спрощеного провадження за відсутністю всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що між АТ «Акцент-Банк» та відповідачем [PERSON] 14.03.2023 року шляхом підписання анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у А-банку (скорочена назва «АКЦЕНТ-БАНКУ»), укладено кредитний договір АВН0СТ155101678804177798, згідно з умовами якого останній отримав кредит 10000,00 грн. строком на 36 місяців, тобто до 13.03.2026 року зі сплатою процентів в розмірі 85,00 щорічно та комісії в розмірі 0,00 грн.(а.с.6,8 - 9 зворот). З паспорту споживчого кредиту «Швидка готівка», який посвідчений його простим електронним підписом (а.с.7 зворот), встановлено, що [PERSON] ознайомився з умовами кредитування, інформацією про реальну річну проценту ставку та орієнтовну загальну вартість кредиту для споживача. Отже, [PERSON] є належно ознайомленим з умовами кредитування. З розрахунку заборгованості за договором від 14.03.2025 встановлено, що станом на 10.04.2025 року [PERSON] має заборгованість 13612,13 грн., яка складається з: 8376 грн 95 коп. - заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту), 5235 грн. 18 коп. заборгованості за процентами (а.с.11). Відповідно до Меморіального ордера №TR.29145837.36388.65455 від 14.03.2023 року вбачається, що на платіжну картку відповідача [PERSON] здійснено зарахування коштів у сумі 10000 гривень (а.с.24). Згідно ч.1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна\~сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до ст.1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Так, ст. 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору, вимог цього Кодексу та інших актів цивільного законодавства, тощо. Згідно із ст.629 Цивільного кодексу України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст. 610 ЦК України). Одним із видів порушення зобов`язання є прострочення - невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк. Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання,\~строк\~(термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з\~настанням цієї події (ч.1 ст.530 ЦК України). Так, в\~ст. 3 ЗУ «Про електронну комерцію»\~зазначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та\~Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному\~ст. 12 ЗУ «Про електронну комерцію», вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним\~ст. 12 ЗУ «Про електронну комерцію», є оригіналом такого документа. Електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах. Згідно з ч. 2\~ст. 11 ЗУ «Про електронну комерцію», електронний договір, крім визначених\~Цивільним кодексом України\~істотних умов для відповідного виду договору, може містити інформацію про: технологію (порядок) укладення договору; порядок створення та накладання електронних підписів сторонами договору; можливість та порядок внесення змін до умов договору; спосіб та порядок прийняття пропозиції укласти електронний договір (акцепту); порядок обміну електронними повідомленнями та інформацією між сторонами під час виконання ними своїх зобов`язань; технічні засоби ідентифікації сторони; та ін. Таким чином, Законом України «Про електрону комерцію» визначено, що саме Договором оферти визначається технологію (порядок) укладення договору, порядок створення та накладання електронних підписів сторонами договору, спосіб та порядок прийняття пропозиції укласти електронний договір (акцепту), технічні засоби ідентифікації сторони. Згідно з\~ст. 12 ЗУ «Про електронну комерцію», якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до\~Закону України "Про електронний цифровий підпис", за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Тобто, норми чинного законодавства передбачають одразу декілька способів підписання електронного правочину, один з яких за допомогою одноразового ідентифікатора. За таких обставин, дослідивши та проаналізувавши подані письмові докази, враховуючи те, що відповідач неналежно виконує взяті зобов`язання за укладеним договором і відповідно не надав суду доказів на спростування вказаного, суд доходить висновку, що позов АТ «Акцент-Банк» є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню. Згідно із ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тому з відповідачки на користь позивача підлягає стягненню сплачений позивачем судовий збір в розмірі 2422 грн. 40 коп. На підставі вище викладеного та

Outcome: approved