Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-09 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог та узагальнені доводи відповідача У квітні 2025 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Європейська агенція з повернення боргів» (далі ТОВ «ФК «ЄАПБ») звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за договором позики. Позовна заява мотивована тим, що 14 квітня 2024 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «1 Безпечне агентство необхідних кредитів» (далі ТОВ\~«1\~Безпечне агентство необхідних кредитів») та [PERSON] укладено договір позики № 79871189. Відповідно до пункту 1 договору позики ТОВ «1 Безпечне агентство необхідних кредитів» зобов`язалося передати відповідачу у власність грошові кошти на погоджений умовами договору строк шляхом їх перерахування на банківський картковий рахунок, а [PERSON] зобов`язалася повернути таку ж суму грошових коштів у день закінчення строку позики або достроково та сплатити відсотки від суми позики. Підписанням цього договору позики відповідач підтвердила, що ознайомилася на сайті https://mycredit.ua/ru/documents-license/ з повною інформацією щодо позикодавця та його послуг, а також погодилася, що до моменту підписання договору вивчила цей договір та правила надання грошових коштів у позику, розмішених на веб-сайті, їх зміст, суть, об`єм зобов`язань сторін та наслідки укладення цього договору їй зрозумілі. Відповідно до пункту 20 договору позики цей договір укладений у вигляді електронного документа шляхом обміну електронними повідомленнями, з використанням інформаційно-телекомунікаційної системи, із застосуванням електронного підпису та електронного підпису одноразовим ідентифікатором згідно із Законом України «Про електронну комерцію». Кредитор належним чином виконав свої зобов`язання та надав відповідачу грошові кошти, проте позичальник не виконала умови договору позики № 79871189. У зв`язку з неналежним виконанням умов договору позики у [PERSON] утворилась заборгованість перед ТОВ «1 Безпечне агентство необхідних кредитів» у\~\~розмірі 20 614 грн, яка складається із заборгованості за основною сумою боргу\~ 5\~500\~грн, заборгованості зі сплати відсотків\~ 4 125 грн та заборгованості за пенею 10\~989 грн. 14 червня 2021 року ТОВ «1 Безпечне агентство необхідних кредитів» і\~\~\~ТОВ\~\~\~«ФК\~\~\~«ЄАПБ» уклали договір факторингу № 14/06/21, відповідно до умов\~\~якого\~\~останньому передано право вимоги до боржників, вказаних у реєстрі боржників, які сформовані згідно з додатком № 1, що є невід`ємною частиною договору факторингу. Згідно з реєстром боржників від 25 вересня 2024 року № 32 до договору факторингу від 14 червня 2021 року № 14/06/21 ТОВ «ФК «ЄАПБ» набуло права грошової вимоги до відповідача у розмірі 20 614 грн, яка складається із заборгованості за основною сумою боргу\~ 5 500\~грн, заборгованості зі сплати відсотків\~ 4 125 грн та заборгованості за пенею 10\~989 грн. Після отримання права вимоги до відповідача позивач не здійснював нарахування штрафних санкцій. Таким чином, [PERSON] має непогашену заборгованість перед ТОВ «ФК «ЄАПБ» за договором позики від 14 квітня 2024 року № 79871189 у розмірі 20 614 грн. На підставі викладеного ТОВ «ФК «ЄАПБ» просило стягнути з [PERSON] заборгованість за договором позики від 14 квітня 2024 року № 79871189 у розмірі 20\~614\~грн та понесені судові витрати. У встановлений судом строк відповідач відзиву на позовну заяву не подала. Рух справи Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09 квітня 2025 року справу № 539/1750/25 передано судді Пилипчуку М. М. Суд на виконання вимог частини шостої статті 187 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) звернувся до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача. У відповіді, яка надійшла до суду 24 квітня 2025 року з Центру надання адміністративних послуг виконавчого комітету Лубенської міської ради Лубенського району Полтавської області, вказано, що [PERSON] , [INFO] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Ухвалою Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 28 квітня 2025\~\~року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін на\~\~21\~\~травня 2025 року, надано відповідачу строк для подання відзиву на позов, а\~позивачу відповіді на відзив, відповідачу заперечення на відповідь на відзив; витребувано в Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» інформацію щодо належності [PERSON] карткового рахунку № [NUMBER] ; виписку по рахунку за номером картки № [NUMBER] , що належить [PERSON] за період з 14 квітня 2024 року до 19 квітня 2024 року з детальною інформацією щодо призначення платежу і джерело надходження коштів. На виконання ухвали від 28 квітня 2025 року в частині витребування доказів Акціонерне товариство комерційний банк\~«ПриватБанк» 15 травня 2025 року надіслало до суду відповідь та виписку про рух коштів по рахунку. Учасники процесу у судове засідання 21 травня 2025 року не з`явилися, розгляд справи відкладено на 10 червня 2025 року. Представник позивача в позовній заяві просив розглянути справу без його участі, вказував, що не заперечує проти ухвалення заочного рішення. Судові повістки були направлені відповідачу на поштову адресу за її зареєстрованим місцем проживання. Вказані обставини підтверджені рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення. Відповідач у судові засідання\~не з`явилася, про причини неявки не повідомила, клопотань про відкладення судового засідання не надсилала, заяви про розгляд справи\~\~без її участі не надала. Докази того, що відповідач на виконання вимог статті\~\~131\~\~ЦПК України повідомляла суд про зміну адреси місцезнаходження, в матеріалах справи відсутні. Суд вважає, що відповідач не з`явилася в судові засідання без поважних причин, причину неявки суду не повідомила, про дату, час і місце судового засідання була повідомлена належним чином. Відповідно до частини четвертої статті 223\~ЦПК\~України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Лубенський міськрайонний суд Полтавської області 10 червня 2025 року постановив ухвалу про проведення у справі заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення. У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи, відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Фактичні обставини, встановлені судом Суд встановив, що 14 квітня 2024 року між ТОВ\~«1\~Безпечне\~агентство необхідних\~кредитів» та [PERSON] укладено договір позики № 79897274, який підписаний позичальником електронним підписом одноразовим ідентифікатором 06552. Підписанням цього договору позики відповідач підтвердила, що вона ознайомилася з повною інформацією щодо ТОВ «1 Безпечне агентство необхідних кредитів» та його послуг, а також погодилася, що до моменту підписання договору позики ознайомилася з цим договором та правилами надання грошових коштів у позику. Згідно з пунктом 1 договору позики позикодавець зобов`язується передати позичальнику у власність грошові кошти на погоджений умовами договору строк, для задоволення власних потреб (без конкретної споживчої мети), шляхом їх перерахування на банківський рахунок позичальника із використанням реквізитів електронного платіжного засобу позичальника, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів у день закінчення строку позики, або достроково, та сплатити позикодавцю плату (проценти) від суми позики. У пункті 2 договору позики зазначені параметри та умови позики, порядок і графік повернення позики та сплати процентів, а саме: сума позики 5 500 грн; строк позики 30 днів; дата надання позики 14 квітня 2024 року; дата повернення 13 травня 2024\~\~року; денна процентна ставка/день, % 2,5 %; процентна ставка за понадстрокове користування позикою (її частиною) за день 2,7 %; пеня 2,7 %; орієнтовна реальна річна процентна ставка, % 114 4432,08%, орієнтовна загальна вартість позики, у грн 9\~625 грн. Відповідно до пункту 17 договору позики сторони несуть відповідальність згідно з чинним законодавством. Позичальник несе повну відповідальність перед позикодавцем за повернення позики, сплату процентів та належне виконання зобов`язань за цим договором усім своїм майном. У разі невиконання або неналежного виконання обов`язків за договором позикодавець несе відповідальність згідно чинного законодавства. У додатку № 1 до договору позики від 14 квітня 2024 року № 79871189, який є його невід`ємною частиною, міститься таблиця обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної процентної ставки за договором про споживчий кредит. ТОВ «1 Безпечне агентство необхідних кредитів» і ТОВ «ФК «ЄАПБ» 14 червня 2021 року уклали договір факторингу № 14/06/21, згідно з умовами якого останньому передано право вимоги до боржників, вказаних у реєстрі боржників, що сформовані у додатку № 2, який є невід`ємною частиною договору факторингу. У подальшому ТОВ «1 Безпечне агентство необхідних кредитів» і ТОВ «ФК «ЄАПБ» вносили зміни до договору факторингу № 14/06/21, про що були укладені відповідні додаткові угоди, зокрема від\~28\~липня 2021 року, від 13 червня 2022 року та від 25 вересня 2024 року. Відповідно до витягу реєстру боржників від 25 вересня 2024 року № 32 до договору факторингу № 14/06/21 від 14 червня 2021 року ТОВ «ФК «ЄАПБ» набуло права грошової вимоги до відповідача у розмірі 20 614 грн, з яких: 5 500 грн сума заборгованості за основною сумою боргу; 4 125 грн сума заборгованості за відсотками; 10 989 грн сума заборгованості за пенею. Відповідно до наданого позивачем розрахунку [PERSON] має непогашену заборгованість перед ТОВ «ФК «ЄАПБ» за договором позики від 14\~квітня 2024\~року №\~79871189, розмір якої становить 20 614 грн, з яких: 5 500 грн сума заборгованості за основною сумою боргу; 4 125 грн сума заборгованості за відсотками; 10 989 грн сума заборгованості за пенею. На виконання ухвали Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від\~\~28\~\~квітня 2025 року Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» надало інформацію, що банком на ім`я [PERSON] була емітована платіжна картка №\~ [NUMBER] ; 14 квітня 2024 року було зарахування коштів у розмірі 5 500 грн на платіжну картку №\~ [NUMBER] . Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права За змістом частини першої\~статті 16 Цивільного кодексу України (далі ЦК\~\~України) кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (стаття 5 ЦПК України). Цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов`язковим для неї (частини перша та друга\~статті 14 ЦК України). Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених\~\~законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів, або іншим чином врегульовується порядок його використання сторонами (частина третя статті 207 ЦК України). Згідно з частиною першою\~статті 626 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Частиною першою\~статті 628 ЦК України\~визначено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Статтею 634 ЦК України\~передбачена можливість укладення договору приєднання, тобто договору, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до\~статті 638 ЦК України\~договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Згідно зі статтею 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа незалежно від суми (частина перша статті 1047 ЦК України). Особливості укладання договору позики в електронному вигляді визначені Законом\~України «Про електронну комерцію». Згідно з пунктом 6 частини першої\~статті 3 Закону України «Про електронну комерцію»\~електронний підпис одноразовим ідентифікатором дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору. Відповідно до частини третьої статті 11 Закону України «Про електронну комерцію»\~електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах (частина четверта\~статті 11 Закону України «Про електронну комерцію»). За правилом частини восьмої статті 11 Закону України «Про електронну комерцію»\~у разі якщо укладення електронного договору відбувається в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, для прийняття пропозиції укласти такий договір особа має ідентифікуватися в такій системі та надати відповідь про прийняття пропозиції (акцепт) у порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Такий документ оформляється у довільній формі та має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору. Згідно зі статтею 12 Закону України «Про електронну комерцію» якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», за умови використання засобу електронного підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Зібраними у справі доказами підтверджено, що договір позики, за яким позивач заявив вимоги у цій справі, укладений сторонами в електронному вигляді з використанням електронного підпису, що відповідає вимогам\~статті 12 Закону України «Про електронну комерцію». Матеріалами справи підтверджено факт підписання відповідачем договору позики, за умовами якого йому передано грошові кошти у погодженому розмірі та на погоджений сторонами цього правочину строк, шляхом перерахування коштів на банківський рахунок відповідача. Зазначений договір укладений у вигляді електронного документа: шляхом обміну електронними повідомленнями, з використанням інформаційно-телекомунікаційної системи, із застосуванням електронного підпису та електронного підпису одноразовим ідентифікатором згідно з Законом України «Про електронну комерцію». Використання для підписання договорів позики електронного підпису одноразовим\~\~ідентифікатором, який містить тільки комбінацію цифр, узгоджується із\~\~вимогами законодавства. Підписання електронного договору за допомогою одноразового ідентифікатора, тобто укладення договору без отримання листа на адресу\~\~електронної пошти та/або смс-повідомлення, без здійснення входу на сайт товариства за допомогою логіна особистого кабінету і пароля особистого кабінету не є можливим. Вказані обставини свідчать про дотримання письмової форми правочину та укладення договору позики, відповідно до умов якого відповідач отримав позику у вигляді встановленої суми позики на банківський рахунок. Належних та допустимих доказів, які б підтверджували, що всі дії, вчинені від імені відповідача, вчинені не ним, матеріали справи не містять. Таким чином, зібраними у справі доказами підтверджено, що договір позики укладений з дотриманням вимог закону. Частиною першою статті 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Сторони узгодили умови договору, зокрема, щодо розміру процентів за користування коштами. Відповідно до наданого позивачем розрахунку заборгованість відповідача перед кредитором становить 20 614 грн, у тому числі сума заборгованості за основною сумою боргу 5 500 грн; сума заборгованості за відсотками 4 125 грн; сума заборгованості за пенею 10 989 грн. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 514 ЦК України). За договором факторингу (фінансування під відступлення права грошової вимоги) одна сторона (фактор) передає або зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження другої сторони (клієнта) за плату (у будь-який передбачений договором спосіб), а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника). Клієнт може відступити факторові свою грошову вимогу до боржника з метою забезпечення виконання зобов`язання клієнта перед фактором (частина перша статті 1077 ЦК України). ТОВ «ФК «ЄАПБ» у визначений законом спосіб набуло право вимоги до [PERSON] за договором позики від 14 квітня 2024 року № 79871189, що підтверджується договором факторингу від 14 червня 2021 року № 14/06/21 та витягом з реєстру боржників № 32 до договору факторингу від 14 червня 2021 року № 14/06/21. Відповідно до наданого позивачем витягу з реєстру боржників від 25 вересня 2024\~року № 32 до договору факторингу від 14 червня 2021 року № 14/06/21 заборгованість за договором позики складає 20 614 грн, у тому числі: заборгованість за основною сумою боргу 5 500 грн, заборгованість за відсотками\~ 4 125 грн та заборгованість за пенею 10 989 грн. Зібраними у справі доказами підтверджено, що відповідач уклав договір позики, фактично отримані кредитні грошові кошти в добровільному порядку на користь позивача в повному обсязі не повернув, тому ТОВ «ФК «ЄАПБ» обґрунтовано звернулося до суду за захистом порушених прав шляхом стягнення заборгованості за договором позики. Що стосується вимог позивача про стягнення з відповідача пені, слід зазначити таке. Особа може бути звільнена від цивільного обов`язку або його виконання у випадках, встановлених договором або актами цивільного законодавства (частина перша статті 14 ЦК України). Критерії правомірності примусу суб`єкта цивільного права до певних дій (бездіяльності) пов`язуються з тим, що відповідні дії (бездіяльність) мають бути обов`язковими для такого суб`єкта (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 10 жовтня 2019 року у справі № 320/8618/15-ц). У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем) (пункт 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України). Тлумачення пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань. Така особливість проявляється: (1) в періоді існування особливих правових наслідків. Таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування; (2) в договорах, на які поширюються специфічні правові наслідки. Такими є договір позики, кредитний договір, і в тому числі договір про споживчий кредит; (3) у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної частиною другою статті 625 ЦК України, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. У разі якщо неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Вказані висновки викладені у постанові Верховного Суду від 12 лютого 2025 року у справі № 758/5318/23. Загальні засади (принципи) цивільного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, в першу чергу акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, проявляється в тому, що загальні засади (принципи) за своєю суттю є нормами прямої дії та повинні враховуватися, зокрема, під час тлумачення норм, що містяться в актах цивільного законодавства. Отже, до спірних правовідносин, які виникли у зв`язку із невиконанням [PERSON] грошових зобов`язань, що випливають з договору позику, наявність яких та розмір встановлено під час розгляду справи, підлягають застосуванню вимоги пункту\~18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України. З урахуванням викладено, відсутні правові підстави для стягнення з відповідача пені за прострочення виконання грошового зобов`язання. З огляду на викладене, заборгованість відповідача перед позивачем за договором\~\~позики від 14 квітня 2024 року № 79871189 становить 9 625 грн, з яких: 5\~500\~\~грн сума заборгованості за основною сумою боргу; 4 125 грн сума заборгованості за відсотками. Висновки за результатами розгляду позовних вимог Внаслідок неналежного виконання відповідачем своїх зобов`язань за договором позики порушено майнові права позивача, тому наявні підстави для судового захисту прав кредитора, у зв`язку з чим позовні вимоги ТОВ «ФК\~«ЄАПБ» підлягають задоволенню частково. Враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення обґрунтоване доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими у судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Оскільки позовні вимоги задоволено частково (на 46,7 %), то суд відповідно до статті\~141\~ЦПК України стягує з відповідача на користь позивача витрати зі сплати судового збору пропорційно розміру задоволених позовних вимог у розмірі 1\~414,08 грн (3\~028 грн ? 46,70 %). На\~підставі\~викладеного,\~

Outcome: partial