Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-11 00:00:00

Ухвалою від 14.01.2025 відкрито загальне позовне провадження за позовом [PERSON] (далі Позивачка, [PERSON] ) до Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (далі Відповідач), у якому Позивачка просить скасувати постанову №2733/02-31 державного нотаріуса Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Тетяни Абрамової від 06.12.2024 про відмову у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [INFO] [PERSON] , [INFO] . В якості правових підстав позову посилається на норми статтей 1269, 1270, 1274 Цивільного кодексу України. В обґрунтування позову зазначає, що після смерті батька - [PERSON] , відкрилася спадщина на спадкове майно - житлову квартиру [ADDRESS] . Спадкоємцями першої черги були [PERSON] - дочка спадкодавця, [PERSON] - дружина спадкодавця, яка відмовилася від спадщини та [PERSON] - дочка спадкодавця від першого шлюбу, яка пропустила строк для прийняття спадщини. Постановою державного нотаріуса Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори від 06.12.2024 відмовлено Позивачці у видачі свідоцтва про право на спадщину на всю спірну квартиру, оскільки у матеріалах справи наявна заява [PERSON] про прийняття спадщини, подана у жовтні 2022 року. Позивачка вважає, що така заява прийнята з порушення шестимісячного строку, встановленого для прийняття спадщини. Відповідач правом надання відзиву на позов не скористався, надав заяву, у якій повідомив, що відповідно до судової практики розгляду справ про оскарження нотаріальних дій або відмову у їх вчиненні нотаріус залучається лише в якості свідка або третьої особи, у разі оскарження відмови у вчиненні нотаріальної дії, а також при розгляді позовів про відшкодування майнової шкоди - як відповідач. Ухвалою від 18.03.2025 продовжено строк підготовчого провадження. Ухвалою від витребувано у Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції копії нотаріальної справи № 138/2022, заведеної після смерті [INFO] [PERSON] , [INFO] . Ухвалою від 13.05.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. У судовому засідання Позивач та її представник наполягали на задоволенні позову, з підстав у ньому зазначених. Відповідач у судове засідання не з`явився. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні Позивача [PERSON] , у судовому засіданні позов підтримала та просила задовільнити. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні Позивача [PERSON] , заперечувала проти задоволення позову. Розглянувши матеріали справи та заслухавши учасників, суд встановив, що [INFO] помер [PERSON] , про що відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) було складено актовий запис про смерть №1762 від 28.01.2022, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 28.01.2022. З копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 24.07.1988 вбачається, що [PERSON] є батьком [PERSON] . Також, з копії свідоцтва про народження (повторно) від 30.09.2022 серії [NUMBER] вбачається, що [PERSON] [INFO] є донькою [PERSON] та [PERSON] , в подальшому одружена з [PERSON] [INFO] . У матеріалах справи наявна заява [PERSON] від 18.02.2022, у якій остання відмовилася від прийняття спадщини, та її ж заява від 27.05.2024, у якій вона просить Шосту Харківську міську державну нотаріальну контору нікому не видавати спадщину, оскільки збирається звертатися до суду. 18.06.2024 державний нотаріус Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори Т. Абрамченко, розглянувши документи [PERSON] щодо видачі на її ім`я свідоцтва права власності на частку в спільному майні подружжя, винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Відповідно до оскаржуваної постанови державного нотаріуса Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори від 06.12.2024, Позивачці відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на всю квартиру [ADDRESS] , оскільки в матеріалах спадкової справи наявна заява іншої доньки спадкодавця - [PERSON] , про прийняття спадщини. Стаття 1217 ЦК Українипередбачає, що спадкування здійснюється за законом або за заповітом. Відповідно до частин першої, третьоїстатті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкоємцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини (частина першастатті 1269 ЦК України). Згідно зі статтею 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Статтею 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Питання видачі свідоцтва про право на спадщину та винесення постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії регулюються Законом України «Про нотаріат» та Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженимнаказом Міністерства юстиції України 22 лютого 2012 року за № 296/5 (далі - Порядок). Згідно з частиною першою\~статті 39 Закону України «Про нотаріат»\~порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами та посадовими особами органів місцевого самоврядування встановлюється цим\~Законом\~та іншими актами законодавства України. Частиною першою\~статті 67 Закону України «Про нотаріат»\~передбачено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством, на ім`я всіх спадкоємців або за їх бажанням кожному з них окремо. Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64 «Про введення воєнного стану в Україні» Кабінет Міністрів України 28 лютого 2022 року прийняв постанову № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». У пункті 3 цієї постанови (в редакції чинній з 29.06.2022 до 25.12.2022) передбачено, установити, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Позивачка посилається, як на підставу для скасування постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії, на постанову Верховного Суду від 31.01.2023 у справі № 676/47/21, в якій зазначено, що строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті 1270, 1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (частина друга статті 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України). Законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини. Зазначене, на думку Позивачки, свідчить про те, що оскільки [PERSON] пропустила шестимісячний строк на прийняття спадщини, нотаріус не мав права відмовити у видачі свідоцтва про право на 1/1 частину спірної квартири. Разом із тим, відповідно до частини першої\~статті 7 Закону України «Про нотаріат»,\~нотаріуси або посадові особи, які вчиняють нотаріальні дії, у своїй діяльності керуються\~Конституцією України, законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, Міністерства юстиції України та його територіальних органів, а в Автономній Республіці Крим - також нормативно-правовими актами Верховної Ради Автономної Республіки Крим і Ради міністрів Автономної Республіки Крим. Нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо: 1) вчинення такої дії суперечить законодавству України; 2) не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії; 3) дія підлягає вчиненню іншим нотаріусом або посадовою особою, яка вчиняє нотаріальні дії; 4) є сумніви у тому, що фізична особа, яка звернулася за вчиненням нотаріальної дії, усвідомлює значення, зміст, правові наслідки цієї дії або ця особа діє під впливом насильства; 5) з проханням про вчинення нотаріальної дії звернулась особа, яка в установленому порядку визнана недієздатною, або уповноважений представник не має необхідних повноважень; 6) правочин, що укладається від імені юридичної особи, суперечить цілям, зазначеним у їх статуті чи положенні, або виходить за межі їх діяльності; 7) особа, яка звернулася з проханням про вчинення нотаріальної дії, не внесла плату за її вчинення; 8) особа, яка звернулася з проханням про вчинення нотаріальної дії, не внесла встановлені законодавством платежі, пов`язані з її вчиненням; 8-1) особа, яка звернулася з проханням про вчинення нотаріальної дії щодо відчуження належного їй майна, внесена до Єдиного реєстру боржників, зокрема за виконавчими провадженнями про стягнення аліментів за наявності заборгованості з відповідних платежів понад три місяці; 9) в інших випадках, передбачених законом. Нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, не приймає для вчинення нотаріальних дій документи, якщо вони не відповідають вимогам, встановленим у\~статті 47 цього Закону, або містять відомості, передбачені частиною третьою\~статті 47 цього Закону. Нотаріусу або посадовій особі, яка вчиняє нотаріальні дії, забороняється безпідставно відмовляти у вчиненні нотаріальної дії. На вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, зобов`язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. Про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус протягом трьох робочих днів виносить відповідну постанову (стаття 49 Закону україни "Про нотаріат"). Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина перша статті 81 ЦПК України). Враховуючи зазначене, те, що на момент звернення із заявою про прийняття спадщини [PERSON] (04.10.2022), тобто у строк, визначений Постановою № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції чинній на момент звернення із такою заявою [PERSON] ), і положення пункту 3 цієї постанови були чинними, а також недоведеність наявності інших підстав для скасування постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії, суд відмовляє в позові. Щодо тверджень Відповідача про те, що він є неналежним, суд звертає увагу на те, що належним відповідачем за вимогою про визнання незаконною та скасування постанови державного нотаріуса є державна нотаріальна контора, а не нотаріус (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 20.12.2023 у справі № 523/4642/22 (провадження № 61-13095св23)). Витрати зі сплати судового збору, у відповідності до частини першої статті 141 ЦПК України, покладаються на Позивача.

Outcome: dismissed