Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-05 00:00:00

У квітні 2025 року АТ «Акцент-Банк» звернулось до суду із позовом до [PERSON] про стягнення 32434 грн 49 коп заборгованості за кредитним договором №АВН0СТ155101710352560316 від 13 березня 2024 року, з якої 16470 грн заборгованості за кредитом, 14447 грн 59 коп заборгованості за процентами, 1516 грн 90 коп заборгованості за пенею. Позов обґрунтовується тим, що [PERSON] звернувся до АТ «Акцент-Банк» щодо отримання банківських послуг та підписав анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «Акцент-Банк». 13 березня 2024 року між сторонами укладено електронний кредитний договір №АВНОСТ155101710352560316, вид кредиту послуга «Швидка готівка», сума кредиту складає 16500 грн, строк кредиту 36 місяців до 12 березня 2027 року, процентна ставка 85% на рік. Відповідачем не виконані належним чином кредитні зобов`язання в результаті чого утворилась заборгованість в розмірі 32434 грн 49 коп. Розмір заборгованості визначений станом на 07 квітня 2025 року. Представник позивача Шкапенко О.В. позов підтримує, просить розглянути справу за відсутності. \~Згідно з ст.ст.19, 274 ЦПК України дана справа, яка є малозначною, підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) сторін, про що заперечення під час судового розгляду відсутні. Відповідно до\~повідомлення\~Управління «Центр надання адміністративних послуг» виконавчого комітету Ніжинської міської ради від 17 квітня 2025 року відсутня інформація стосовно реєстрації місця проживання [PERSON] , [INFO] , в м.Ніжині, у зв`язку\~з чим\~28 квітня 2025 року судом в порядку ч.11 ст.128 ЦПК України здійснений виклик відповідача\~до суду\~на 11-30\~год 06 червня 2025\~року через\~оголошення на\~офіційному веб-сайті\~судової влади\~України,\~також матеріали позову разом із ухвалою суду про відкриття провадження у справі надіслані рекомендованим повідомленням на адресу згідно з позовом- [ADDRESS] . Відповідачем не подано заяву із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, заяву щодо розгляду справи із повідомленням сторін, відзиву, заперечення, повідомлення іншої адреси свого проживання. Інші заяви, клопотання сторін станом на 06 червня 2025 року відсутні, у зв`язку з чим суд вважає можливим розгляд справи за наявними матеріалами, також останнім надана достатня можливість представити свою позицію по справі в умовах, які не ставлять їх в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з іншою стороною, що відповідає розумному балансу інтересів сторін. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу в порядку ч.2 ст.247\~ЦПК\~України не здійснюється. Фактичні обставини\~та мотиви,\~з яких виходить суд, із застосованими нормами права. За змістом ст.207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів. У відповідності до ст.6 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ч.1 ст.627 ЦК України). За змістом ст.ст.626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася (ч.2 ст.639 ЦК України). Абзац 2 ч.2 ст.639 ЦК України передбачає, що договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін вважається укладеним в письмовій формі. Особливості укладання кредитного договору в електронному вигляді визначені Законом України Про електронну комерцію, відповідно до ч.3 ст.11 якого електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною; електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному ст.12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Аналізуючи викладене, слід дійти висновку про те, що будь-який вид договору, який укладається на підставі Цивільного або Господарського кодексів України може мати електронну форму. Договір, укладений в електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (ст.ст.205, 207 ЦК України). Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 09 вересня 2020 року у справі № 732/670/19, від 23 березня 2020 року у справі № 404/502/18, від 07 жовтня 2020 року № 127/33824/19. У ст.526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог-відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч.1 ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. На підставі поданих суду доказів встановлено, що між сторонами 13 березня 2024 року укладений договір №АВН0СТ155101710352560316, який підписаний [PERSON] за допомогою електронного підпису, сума кредиту складає 16500 грн, строк кредиту 36 місяців до 12 березня 2027 року, процентна ставка 85% на рік, проценти за користування кредитом сплачуються у складі щомісячного платежу, вид кредиту послуга «Швидка готівка». Докази на підтвердження недійсності вищезазначеного кредитного договору відсутні. Згідно розрахунку позивача заборгованість відповідача за кредитним договором станом на 07 квітня 2025 року становить 16470 грн заборгованості за кредитом, 14447 грн 59 коп заборгованості за процентами, 1516 грн 90 коп заборгованості за пенею, всього 32434 грн 49 коп. Докази на спростування даного розрахунку заборгованості, на підтвердження виконання зобов`язань\~ по договору відсутні, тобто відповідач в порушення умов договору взяті на себе зобов`язання не виконав, кредит та платежі відповідно до договору не повернув, внаслідок чого утворилась заборгованість, що є підставою для застосування до даних відносин правил згідно ст.1049 ЦК України щодо зобов`язання відповідача повернути грошові кошти відповідно до умов договору.\~\~\~ За приписами ст.610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). \~У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (ст.611 ЦК України). Відповідно до ч.1 ст.625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Відповідно до\~п.18\~Прикінцевих та\~перехідних положень ЦК України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної ст.625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який неодноразово продовжено і триває станом на 09 травня 2025 року. Також, Верховний Суд у своїй постанові від 31 січня 2024 року №183/7850/22 (61-14740св23) зазначив тлумачення п.18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, що свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань: в періоді існування особливих правових наслідків. Таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування; в договорах на які поширюються специфічні правові наслідки. Такими є договір позики, кредитний договір, і в тому числі договір про споживчий кредит; у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної ч.2 ст.625 ЦК, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. За встановлених обставин стягнення пеніу розмірі 1516 грн 90 коп за кредитним договором від 13 березня 2024\~року у період дії воєнного стану не відповідає вимогам Закону, а тому позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають, задоволенню підлягають вимоги про стягнення 16470 грн тіла кредиту, 14447 грн 59 коп процентів, всього 30917 грн 59 коп, у зв`язку з чим позов підлягає частковому задоволенню. Відповідно до ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову-на відповідача, у разі відмови в позові - на позивача, у разі часткового задоволення позову-на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Із врахуванням задоволення позову частково на 95,32% (30917,59/32434,49*100=95,32) та сплати позивачем 2422 грн 40 коп судового збору відповідно до ч.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір», на користь позивача підлягають стягненню із відповідача 2309 грн 03 коп судового збору (2422,40*95,32/100=2309,03). При розгляді\~справи суд\~виходить виключно\~із тих\~доказів,\~що надані\~сторонами під\~час судового\~розгляду із\~врахуванням змагальності\~сторін та\~свободи в\~поданні ними\~суду своїх\~доказів і\~у доведенні\~перед судом\~їх переконливості.

Outcome: approved