Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-08 00:00:00

До Самарського районного суду м. Дніпропетровська через систему «Електронний суд» надійшла позовна заява до відповідача [PERSON] , в якій представник просить суд: - стягнути з [PERSON] на користь Кредитної спілки «Українська кредитна спілка» суму заборгованості в розмірі 56701,73 грн., яка складається з суми заборгованості за основною сумою кредиту в розмірі 22468,68 грн. та нарахованих, але не сплачених процентів в розмірі 34233,05 грн. за кредитним договором № 1583Д від 05.11.2021 року; - стягнути з [PERSON] на користь Кредитної спілки «Українська кредитна спілка» сплачений судовий збір у розмірі 2422,40 грн. І. Стислий виклад позиції позивача, представника позивача. В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначив, що 05.11.2021 між Кредитною спілкою «Українська кредитна спілка» та [PERSON] укладено договір про споживчий кредит № 1583Д. На виконання умов зазначеного договору Кредитна спілка «Українська кредитна спілка» надала, а [PERSON] отримала у тимчасове користування грошові кошти у безготівковій формі з дотриманням вимоги їх повернення та сплати процентів у визначені договором строки у загальному розмірі 35000,00 гривень строком на 36 місяців від дати надання кредиту зі сплатою процентів у розмірі 35% річних від основної (первісної) суми кредиту за кожен день користування кредитом. Відповідач свої зобов`язання за кредитним договором № 1583Д від 05.11.2021 належним чином не виконувала, передбачені договором щомісячні платежі не сплачувала. У зв`язку з зазначеними порушеннями зобов`язань за кредитним договором має заборгованість 56701,73 грн., яка складається з суми заборгованості за основною сумою кредиту в розмірі 22468,68 грн. та нарахованих, але не сплачених процентів в розмірі 34233,05 грн. На даний час відповідач продовжує ухилятись від виконання своїх зобов`язань і не погашає заборгованість за договором, що є порушенням прав та інтересів позивача (а.с. 2-5). Представник позивача разом з позовною заявою просив розглядати дану справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, за наявними у справі матеріалами (а.с. 4 з обороту). Від представника позивача надійшла заява, в якій він просить розглянути справу за відсутності позивача, не заперечує проти заочного розгляду справи (а.с. 39). Відповідач [PERSON] повідомлена про розгляд справи належним чином, шляхом направлення поштою судової повістки. Відзиву на позовну заяву на адресу суду не надходило. Згідно витягу із сайту «Укрпошта» відділення «Укрпошти» у м. Торецьку не функціонують (а.с. 38а). У відповідності до частини 1 статті 11 Закону\~України «Про\~здійснення правосуддя\~та кримінального\~провадження у\~зв`язку з\~проведенням антитерористичної\~операції»,\~якщо остання\~відома адреса\~місця проживання\~(перебування),\~місцезнаходження чи\~місця роботи\~учасників справи\~знаходиться в\~районі проведення\~антитерористичної операції,\~суд викликає\~або повідомляє\~учасників справи,\~які не\~мають електронного\~кабінету,\~про дату,\~час і\~місце першого\~судового засідання\~у справі\~через оголошення\~на офіційному\~веб-порталі\~судової влади\~України (з\~посиланням на\~веб-адресу\~відповідної ухвали\~суду в\~Єдиному державному\~реєстрі судових\~рішень),\~яке повинно\~бути розміщене\~не пізніше\~ніж за\~двадцять днів\~до дати\~відповідного судового\~засідання. Суд\~викликає або\~повідомляє таких\~учасників справи\~про дату,\~час і\~місце інших\~судових засідань\~чи про\~вчинення відповідної\~процесуальної дії\~через оголошення\~на офіційному\~веб-сайті\~судової влади\~України (з\~посиланням на\~веб-адресу\~відповідної ухвали\~суду в\~Єдиному державному\~реєстрі судових\~рішень),\~яке повинно\~бути розміщене\~не пізніше\~ніж за\~десять днів\~до дати\~відповідного судового\~засідання або\~вчинення відповідної\~процесуальної дії. З опублікуванням такого оголошення відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи. Суд завчасно (22.04.2025) повідомляв відповідача, шляхом оголошення на сайті «Судова влада України» (а.с. 42). Також суд направляв відповідачу поштову кореспонденцію за адресою фактичного проживання як внутрішньо переміщеної особи у м. Кам`янське. В матеріалах справи містяться рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 54). Отже, відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України, з опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи, у зв`язку з чим суддя вважає можливим застосувати положення ст. 280 ЦПК України та розглянути справу заочно. ІІ.Заяви, клопотання. Інші процесуальні дії у справі. Відповідно до ч.ч. 2-6 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, серед іншого, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). З огляду на предмет позову, зокрема, те що дана справа є малозначною справою і ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Обставини справи, що згідно ч. 3 ст. 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку. Відповідно ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд вирішив розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Згідно ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. У відповідності до ч. 8 ст. 279 ЦПК України, при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Положеннями ст. 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Ухвалою Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 30 січня 2025 року витребувано у Міністерства соціальної політики України інформацію з Єдиної інформаційної бази даних внутрішньо переміщених осіб, щодо адреси проживання та номеру телефону [PERSON] ,\~ [INFO] (а.с. 32-33). Ухвалою суду від 10 лютого 2025 року було відкрито провадження в цивільній справі та призначено справу до розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (а.с.37). За правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Під час розгляду справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи. ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Судом встановлено, що 05.11.2021 між Кредитною спілкою «Українська кредитна спілка» та [PERSON] укладено договір про споживчий кредит № 1583Д про надання коштів у позику, в тому числі на умовах фінансового кредиту. Відповідно до умов договору, Кредитна спілка «Українська кредитна спілка» (кредитодавець) зобов`язується надати позичальнику споживчий кредит у сумі 35000,00 гривень на засадах строковості, зворотності, цільового використання, платності та забезпеченості, а [PERSON] (позичальник) зобов`язується повернути кредит та сплати проценти за використання у визначені договором строки. Кредит надається строком на 36 місяців від дати надання позичальником кредиту. Згідно п. 2.5. договору, кредит надається Позичальнику шляхом безготівкового перерахування на рахунок, визначений Позичальником: IBAN [NUMBER] в AT «ПриватБанк», одержувач [PERSON] (ІПН [NUMBER] ). Пунктами 3.1. та 3.2. договору визначено, що плата за користування кредитом (проценти) є фіксованою, становить 35% річних від основної (первісної) суми кредиту, зазначеної в п. 1.1, за кожен день користування кредитом і не може бути збільшена без письмової згоди позичальника. Проценти нараховуються за фактичне число календарних днів користування кредитом за виключенням дня отримання кредиту та включаючи дату його повернення. Нарахування процентів за цим Договором здійснюється з урахуванням числа днів у календарному році (вихідних, святкових та неробочих днів включно). Кількість днів у році приймається за: 365 (366) (а.с. 7-14). Перерахування визначених Договором грошових коштів на банківський рахунок відповідача підтверджується копією платіжної інструкції № 2239 від 05 листопада 2021 з відмітками банку про проведення даного платежу (а.с. 15). Відповідач свої зобов`язання за кредитним договором № 1583Д від 05.11.2021 належним чином не виконувала, передбачені Договором щомісячні платежі не сплачувала, внаслідок чого станом на 02 грудня 2024 у відповідача перед позивачем наявна заборгованість у розмірі 56701,73 грн., з яких: 22468,68 грн. залишок заборгованості за основною сумою кредиту, 34233,05 грн.- залишок заборгованості за нарахованими, але не сплаченими процентами (а.с. 19-21). ІV. Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного представником позивача, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Відповідно до положень ст.ст. 509, 526, 530\~ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію, у тому числі сплатити гроші, а кредитор має право вимагати від боржника виконання обов`язку. Зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк. Згідно ч. 1 ст.\~1054\~ЦК України умовами кредитного договору є обов`язок кредитодавця надати грошові кошти позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язаний повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до ч. 1 ст. 1055 ЦК України, кредитний договір укладається в письмовій формі. За змістом ст.ст. 610, 611 ,612, 623, 625\~ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, у тому числі і відшкодування збитків та моральної шкоди. Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення. Боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором. Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Згідно із частиною першою статті 633\~ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом статті 634\~цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634\~ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. За змістом статті 1056-1\~ЦК України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до частини першої статті 1048\~ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. В разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). Судом встановлено, що [PERSON] , тобто відповідач, підписала договір про споживчий кредит № 1583Д від 05.11.2021, згідно якого отримала кредит, що підтверджується її власноручним підписом, про що зазначено в полі підпис Позичальника. В той же час, у зв`язку з порушеннями зобов`язань за кредитним договором та урахуванням внесених коштів на погашення заборгованості відповідач станом на 02.12.2024 має заборгованість у розмірі 56701,73 грн., з яких: 22468,68 грн. залишок заборгованості за основною сумою кредиту, 34233,05 грн.- залишок заборгованості за нарахованими, але не сплаченими процентами. Так, враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку Кредитній спілці «Українська кредитна спілка» не повернуті, а також вимоги частини другої статті 530\~ЦК України за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача суму 56701,73 грн., з яких: 22468,68 грн. залишок заборгованості за основною сумою кредиту, 34233,05 грн.- залишок заборгованості за нарахованими, але не сплаченими процентами. Згідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст.\~13\~ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За змістом ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Враховуючи вищевикладене, а також приймаючи до уваги, що відповідач в порушення умов кредитного договору свої зобов`язання по поверненню кредитних коштів та сплати відсотків за користування ними не виконала, у зв`язку з чим у позивача виникло право вимагати повернення кредиту та стягнення заборгованості у примусовому порядку, з урахуванням викладеного суд вважає звернення позивача з позовом до відповідача про стягнення заборгованості та судових витрат цілком обґрунтоване, та таке, що відповідає характеру та змісту цивільно-правових відносин, а позов таким, що підлягає задоволенню повністю. Враховуючи, що позовні вимоги підлягають задоволенню, то у відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 2422,40 грн., сплачений позивачем при подачі позову до суду.

Outcome: approved