Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-03 00:00:00

І. Виклад позиції позивача. 04 листопада 2024 року представник позивач через систему «Електронний суд» звернувся до суду з вказаною позовною заявою до відповідача про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якій просив визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини протягом трьох місяців, з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування позовних вимог зазначено, що [INFO] померла\~ [PERSON] , [INFO] , та після смерті якої відкрилася спадщина на спадкове майно, що належало спадкодавцю на час смерті та складається з квартири розташованої за адресою: [ADDRESS] . За життя, спадкодавець склав Заповіт відповідно до якого, [PERSON] , [INFO] , заповіла належне їй на день смерті майно заповіла [PERSON] . У листопаді 2023 року позивач звернувся до державного нотаріуса Першої Херсонської державної нотаріальної контори\~щодо прийняття спадщини, але отримав письмову відмову у вчиненні означеної нотаріальної дії у зв`язку з пропуском спадкоємцем 6-місячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вказує, що встановлений законом строк на прийняття спадщини пропущено з поважних причин, оскільки внаслідок повномасштабного вторгнення військ російської федерації на територію України, м. Херсон та Херсонський район, до складу якого входить і м. Олешки перебувало у тимчасовій окупації починаючи з початку березня 2022 року по 11 листопада 2022 року. 11.11.2022 року частину Херсонської області і м.Херсон було деокуповано. У період окупації у м. Херсон не працювали нотаріуси, та після де окупації лише у 2023 році почали відновлювати свою роботу державні підприємства, установи та організації, шестимісячний строк для звернення до нотаріуса спливав у грудні 2022 року, тому у позивача не було об`єктивної можливості своєчасно звернутися із заявою до нотаріуса для прийняття спадщини. Крім того, про наявність заповіту позивач дізнався лише у серпні 2022 року, вже після спливу визначеного законом для подання заяви на прийняття спадщини. Позивач посилається на необізнаність про наявність заповіту, збирання необхідних документів, тривала хвороба унаслідок поранення під час захисту Батьківщини. Разом з тим, військова агресія, факт окупації та як наслідок не здійснення діяльності нотаріусами, об`єктивно свідчать про певні труднощі із оформленням спадкових справ і слугували підставами пропуску строку подання заяви на прийняття спадщини. ІІ. Виклад позиції відповідача. 03.12.2024 року представник відповідача через систему «Електронний суд» подав заяву про розгляд справи без його участі. При вирішенні спору покладався на розсуд суду та просив прийняти рішення відповідно до вимог чинного законодавства на підставі наявних у матеріалах справи документах. ІІІ. Процесуальні дії суду у справі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 11.11.2024 року, провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 11.12.2024 року. 03.12.2024 року представник відповідача через систему «Електронний суд» подав заяву про розгляд справи без його участі, при вирішенні спору покладався на розсуд суду та просив прийняти рішення відповідно до вимог чинного законодавства на підставі наявних у суду матеріалів. 11.12.2024 року представник позивача через електронну адресу суду подав клопотання про витребування з Першої Херсонської державної нотаріальної контори Херсонської області спадкову справу, заведену після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . У зв`язку із перебування судді у нарадчій кімнаті з розгляду іншої цивільної справи, підготовче засідання відкладено на 29.01.2025 року. Позивач та його представник у підготовче засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Представник відповідача у підготовче засідання не з`явився, раніше подавав заяву про розгляд справи без його участі. У зв`язку із неявкою сторони позивача підготовче засідання відкладено на 13.03.2025 року. 13.03.2025 року від сторони позивача надійшло клопотання про розгляд справи без участі позивача та його представника, клопотання про витребування доказів підтримали, просили його задовольнити, не заперечували проти закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду. Представник відповідача у підготовче засідання не з`явився, у раніше поданій заяві клопотав про розгляд справи без його участі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 13.03.2025 року витребувано докази від Першої Херсонської державної нотаріальної контори Херсонської області ПМУ МЮ(м. Одеса). Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 13.03.2025 року підготовче провадження закрито, справу призначено до розгляду по суті на 06.05.2025 року. 22.04.2025 року від Державного нотаріуса Першої Херсонської державної нотаріальної контори надійшли витребувані судом докази. Відповідно до Рішення №11/2025 зборів суддів Херсонського міського суду Херсонської області, у період з 06 травня 2025 року по 16 травня 2025 року в суді встановлено особливий режим роботи, пов`язаний із погіршенням безпекової ситуації у центральній частині міста. У зв`язку з викладеним розгляд справи не відбувся, судове засідання призначено на 04.06.2025 року. Позивач та його представник у судове засідання не з`явилися, у раніше поданій заяві представник позивача клопотав про розгляд та вирішення справи без участі сторони позивача. Позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про час та місце проведення судового засідання повідомлявся належним чином. У раніше поданій заяві просив справу вирішити без участі сторони відповідача, при вирішенні справи покладався на розсуд суду. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Таким чином, враховуючи згоду позивача та відповідача на розгляд справи у їх відсутності, та наявності в матеріалах справи відзиву у якому викладена позиції відповідача щодо заявленого позову, суд постановив розглянути справу за відсутності учасників справи, крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані сторонами докази та повідомлені ними обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались. ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин. 11.11.2020 року [PERSON] , [INFO] склала Заповіт, відповідно до якого на випадок своєї смерті заповіла належну їй на праві особистої приватної власності квартиру під [ADDRESS] [PERSON] , [INFO] .. [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , про що 15.02.2022 року Олешківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Херсонській області Південного міжрегіонального управління юстиції (м. Одеса) складено відповідний актовий запис №83 та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру(спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) за №80884186 від 18.04.2025 року про заведення спадкових справ про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , інформація відсутня. Відповідно до витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі за №62424368 від 11.11.2020 року у спадковому реєстрі зареєстровано заповіт під номером №66733189 складений 11.11.2020 року [PERSON] , [INFO] та посвідчений Першою Херсонською державною нотаріальною конторою 11.11.2020 року реєстровий номер 2-1163. Листом роз`ясненням за №1505/02-14 від 16.11.2023 року наданим Державним нотаріусом Першої Херсонської державної нотаріальної контори Гудимою О.Б. повідомлено [PERSON] про неможливість вчинення відповідної нотаріальної дії у зв`язку із пропуском [PERSON] строку для подання заяви про прийняття спадщини та рекомендовано звернутися із позовною заявою до суду для вирішення цього питання. У визначений законом строк для прийняття спадщини позивач не звернувся до нотаріуса із відповідною заявою, оскільки 24.02.2022 року відбулося вторгнення збройних сил рф на територію України у тому числі і на територію Херсонської області та м. Херсон, що є загальновідомим фактом і не потребує додаткового доказування та необізнаності про наявність Заповіту, з огляду на що позивач не мав можливості подати заяву про прийняття спадщини у строки визначені законом. V. Оцінка Суду. Із запровадженням з 15 грудня 2017 року змін до ЦПК України законодавцем принципово по новому визначено роль суду у позовному провадженні, а саме: як арбітра, що надає оцінку тим доказам та доводам, що наводяться сторонами у справі, та не може діяти на користь будь-якої із сторін, що не відповідатиме основним принципам цивільного судочинства. Відповідно до пунктів 1, 2, 4, 5, 6, 12 частини третьої статті 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, верховенство права; повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення. Зі змісту статей 10, 11, 12, 13 ЦПК України в узагальненому вигляді, при вирішенні цивільного спору суд керується Конституцією України, законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, застосовує інші правові акти, враховує завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, особливості предмета спору та ціну позову, складність справи, її значення для сторін та час, необхідний для розгляду справи, покладення доведення обставин, які мають значення для справи, саме сторонами, права яких є рівними, як і покладення саме на кожну сторону ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій та з урахуванням меж заявлених вимог та заперечень та обсягу поданих доказів. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, які належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст.ст.1217, 1218 ЦК України). Частинами 1, 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). За ч. ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Частиною 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємцю, який пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила вказаної статті можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; ці обставини визнані судом поважними. Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року при розгляді справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини судам слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Згідно Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», вбачається що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Подібна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 13 березня 2020 у справі № 314/2550/17. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини, повинна насамперед стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття, саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Така правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 17 грудня 2021 у справі № 369/6254/19-ц. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Як встановлено судом і підтверджується матеріалами справи [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , про що 15.02.2022 року Олешківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Херсонській області Південного міжрегіонального управління юстиції (м. Одеса) складено відповідний актовий запис №83 та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . За життя, 11.11.2020 року [PERSON] , [INFO] склала Заповіт відповідно до якого на випадок своєї смерті заповіла належну їй на праві особистої приватної власності квартиру під [ADDRESS] - [PERSON] , [INFO] . У встановлений законом строк для прийняття спадщини позивач не звернувся із відповідною заявою, оскільки за об`єктивних обставин(оголошення військового стану на всій території України та відсутності відомостей про наявність складеного Заповіту спадкодавцем на його користь) був позбавлений можливості звернутися до нотаріуса із відповідною заявою про прийняття спадщини у визначений законом строк. За Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру станом на 18.04.2025 року ніхто зі спадкоємців до органів нотаріату з заявами про прийняття спадщини чи відмови від спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , не звертався, спадкова справа не заводилась. Відомості про виклик нотаріусом спадкоємця за заповітом для повідомлення про його наявність та вчинення нотаріальних дій в матеріалах справи відсутні. Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно з ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Статтею 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Предметом доказування у справі є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Враховуючи, що Законодавець не визначив переліку причин, які є поважними при пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, суд у кожному конкретному випадку, виходячи з аналізу конкретних обставин пропуску строку, вирішує питання про те, чи є причина його пропуску поважною. Тобто, питання про поважність пропуску строків є оціночним. Поважність причин може залежати від таких обставин як поведінка заявника, інших осіб, так і від чинників, що не пов`язані з людським фактором. Так, причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: обставина, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення дій у визначений законом строк, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк, протягом строку, який пропущено, що підтверджується належними і допустимими засобами доказування. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для сторони на вчинення певної дій. Відповідно до ч. 2 ст. 82 ЦПК України обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування. В ході судового розгляду справи судом встановлено, що позивачем було пропущено строк на подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку із вторгненням в Україну збройних сил рф та встановленням на всій території України воєнного стану та відсутності відомостей у позивача про наявність Заповіту складеного спадкодавцем відносно [PERSON] , а відтак суд вважає причини пропуску строку на подання заяви позивача про прийняття спадщини поважними. Враховуючи встановлене ст. 1270 ЦК України право спадкоємця у будь-який час протягом 6-місячного строку звернутися з заявою про прийняття спадщини і цей строк не може бути меншим та відсутність встановленого законом обов`язку спадкоємця передбачити на майбутнє неможливість звернення з такою заявою у зв`язку з непередбачуваними обставинами, з огляду на встановлені під час судового розгляду факти, суд визнає поважними причини пропуску строку позивачем для звернення із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину до нотаріуса і вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. З огляду на викладене позов підлягає задоволенню. VІ. Заходи забезпечення позову (заяви). Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися. VIІ. Розподіл судових витрат між сторонами. Позивачем не заявлено вимогу про стягнення судових витрат з відповідача.

Outcome: approved