Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-05 00:00:00

Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Провідна» звернулось до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] про стягнення страхового відшкодування. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що 23.11.2018 між Приватним акціонерним товариством «Страхова компанія «Провідна» та [PERSON] , відповідно до Закону України «Про страхування» укладений договір добровільного страхування майна № 11/1176210/1002/18, предметом якого є майнові інтереси страхувальника - квартира [ADDRESS] . 27 серпня 2019 року із застрахованим майном страхувальника трапилась страхова подія - затоплення квартири водою. Згідно з актом, складеним комісією 09.09.2019, залиття сталося з вищерозташованої квартири за адресою [ADDRESS] , власником якої є відповідачі. Вказує, що страхувальник звернувся до нього (страховика) із заявою про настання страхового випадку та виплату страхового відшкодування. Позивач визнав цей випадок страховим та здійснив виплату страхового відшкодування в розмірі 10 279,00 грн. ПрАТ «СК «Провідна» просить суд стягнути з відповідачів на його користь страхове відшкодування в розмірі 10 279,00 грн. та судові витрати. Провадження у справі відкрито 01 лютого 2024 року, відповідно до положень ст. ст. 19, 274 ЦПК України вирішено питання про її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 04 листопада 2024 року ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва здійснено перехід з порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін - в розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 04.12.2024 замінено первісного відповідача [PERSON] належними відповідачами: [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Представник позивача в судове засідання не з`явився про час та місце судового розгляду був повідомлений належним чином, в адресу суду надав заяву про розгляд справи без його участі. Проти винесення заочного рішення не заперечував. Відповідачі в судове засідання не з`явилися, повідомлялися про час та дату судового засідання належним чином, правом на відзив не скористалися. За змістом ч. 8 ст. 178 ЦПК України в разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Неявка в судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч.1 ст. 223 ЦПК України). За таких обставин, з урахуванням положень ст. ст. 223, 280 ЦПК України за відсутності заперечень сторони позивача, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних доказів, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. Дослідивши матеріали справи, та надавши належну оцінку наявним доказам, суд приходить до наступних висновків. Встановлено, що 23.11.2018 між Приватним акціонерним товариством «Страхова компанія «Провідна» та [PERSON] укладений договір добровільного страхування майна фізичних осіб та цивільної відповідальності перед третіми особами № 11/1176210/1002/18, згідно з умовами якого предметом договору страхування є майнові інтереси страхувальника, пов`язані з володінням, користуванням та розпорядженням застрахованим майном розташованого за адресою: [ADDRESS] . Страховим випадком визнається, згідно з пунктом 7 договору, зокрема пошкодження майна водою (копія договору страхування майна наявна в матеріалах справи). 27 серпня 2019 року із застрахованим майном страхувальника трапилась страхова подія - затоплення квартири водою. 29.08.2019 страхувальник подав до ПрАТ «СК «Провідна» заяву про настання випадку та виплату страхового відшкодування за договором добровільного страхування від 23.11.2018 № 11/1176210/1002/18 (копія заяви № 283192 від 29.08.2019 наявна в матеріалах справи). 04 вересня 2019 року ПрАТ «СК «Провідна» склало акт огляду № 283192 (копія акту огляду наявна в матеріалах справи). Із акта комісії в складі працівників ТОВ «Будівельна компанія «Фасад констракшн»: інженере [PERSON] , майстра т/д [PERSON] , майстра т/д [PERSON] , складеного 09 вересня 2019 року, встановлено, що відбулося залиття квартири [ADDRESS] . Комісією в ході перевірки встановлено, що вказана квартира розташована на першому поверсі п`яти поверхового житлового будинку. Під час обстеження виявлено наступне: - в кімнаті пл. 6,4кв.м.; пошкоджена стеля (гіпсокартон) площею до 2,0кв.м.; стіни площею до 3,0кв.м. Залиття кв. [ADDRESS] сталося 29.08.2019, через недбале користування сантехнічними приладами мешканцями кв. № 7 , розташованої поверхом вище. 18 вересня 2019 року суб`єкт оціночної діяльності ТОВ «Ай Експерт» склав звіт про незалежну оцінку майна № 11/0919, згідно з яким розмір матеріального збитку, завданого об`єкту оцінки - квартирі [ADDRESS] , внаслідок залиття, склав 10 279, 00 грн. (копія звіту наявна в матеріалах справи). 25 вересня 2019 року платіжним дорученням № 035448 ПрАТ «СК «Провідна» перерахувало [PERSON] страхове відшкодування внаслідок залиття квартири № 3 у розмірі 10 279,00 грн. (копія платіжного доручення наявна в матеріалах справи). Згідно з інформацією з КП Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», сформованої 04 жовтня 2014 року № 062/14-9980, квартира [ADDRESS] , зареєстрована на праві приватної власності за: [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] (копія інформаційної довідки наявна в матеріалах справи). Статтею 979 ЦК України визначено, що за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору. Згідно зі статтею 993 ЦК України до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки. Відповідно до статті 27 Закону України «Про страхування» до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних затрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за заподіяний збиток. Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 березня 2019 року у справі № 920/715/17 вказала, що суд самостійно встановлює наявність чи відсутність складу цивільного правопорушення, який став підставою для стягнення шкоди, оцінюючи надані сторонами докази. Згідно з частиною першою статті 4, частиною першою статті 5 ЦПК України кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до частини першої статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно зі статтею 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до положень статей 76, 77, 78 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно зі статтею 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до статті 89 ЦПК України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відтак, суд уважає, що позовні вимоги ПрАТ «СК «Провідна» про стягнення страхового відшкодування в порядку регресу підтверджені матеріалами справи. При цьому, надаючи оцінку зібраним доказам, суд ураховує, що відповідачі не надали суду доказів на підтвердження того, що залиття квартири [ADDRESS] мало місце не з їх вини, та не з причин, зазначених в Акті про залиття. Отже, позов ПрАТ «СК «Провідна» підлягає задоволенню, з [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] підлягає стягненню страхове відшкодування в розмірі 10 279,00 грн. Розподіляючи судові витрати суд керується положеннями ст. 141 ЦПК України. На підставі викладеного,

Outcome: approved