Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-08 00:00:00

Позивачка просить призначити їй додатковий строк у два місяці для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Посилається на те, що вона є спадкоємицею за законом після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . Після смерті батька відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка № [NUMBER] в м. Харкові по проспекту Індустріальному, ряд [NUMBER] , садівниче товариство «Ювілейний», площею 0,0577 га. Звернувшись 06 серпня 2024 року до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, отримала відмову. Вказує, що не змогла вчасно прийняти спадщину через обставини, зумовлені повномасштабним вторгнення 24.02.2022 року РФ в Україну. Воєнні дії значно вплинули на її життя, створивши проблеми та переживання, що унеможливили прийняття спадщини. Крім того, через початок повномасштабного вторгнення було зупинено роботу багатьох державних органів та установ. Зазначає, що строк нею був пропущений з поважних причин, оскільки її мама хворіла, був ковід, а також мали місце сімейні обставини, а тому вона не змогла вчасно звернутися до нотаріуса. В квартирі батька вона зареєструвалася вже після його смерті. Ухвалою суду від 27.11.2024 року було відкрито провадження у даній справі, судовий розгляд проводиться за правилами загального позовного провадження. Позивачка в судовому засіданні підтримала позовні вимоги та просила задовольнити. Представник відповідача - Харківської міської ради в судове засідання не прибув, подав відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що наведені позивачем обставини не обґрунтовують позовну заяву та не доводять наявність поважних причин для визначення додаткового строку для подання [PERSON] заяви про прийняття спадщини. Згідно позовної заяви [PERSON] помер [INFO] . Отже, позивач мала можливість звернутися з заявою про прийняття спадщини до 18 травня 2018 року. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є такі, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть застосовуватися, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, незнання положень закону тощо, то немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Повномасштабне вторгнення рф в Україну, на яке посилається позивач як на причину пропуску строку для прийняття спадщини, відбулося 24 лютого 2022 року, тобто вже після спливу шестимісячного строку для прийняття спадщини, що відкрилась внаслідок смерті [PERSON] . Таким чином, доказів наявності поважних причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця для не подання заяви про прийняття спадщини, позивачем не надано. Просить відмовити в задоволенні позовної заяви [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Представник третьої особи - П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори в судове засіданні не прибув, подав заяву, в якій просив розглянути справу у відсутності представника. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , є донькою [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження Серії [NUMBER] , актовий запис №12188. 07.02.1992 року [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище з [PERSON] на [PERSON] . [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії [NUMBER] , виданим 20.11.2017 року. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається з земельної ділянки [ADDRESS] , ряд [NUMBER] , площею 0,0577 га., що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку. [PERSON] ,\~проживав та\~був один зареєстрований до дня смерті за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується інформаційною довідкою з Реєстру територіальної громади м. Харкова. Постановою П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори від 06.08.2024 року було відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька [PERSON] , який на день смерті постійно мешкав за місцем реєстрації: [ADDRESS] на земельну ділянку [ADDRESS] , ряд [NUMBER] , площею 0,0577 га., в зв`язку з відсутністю факту прийняття нею спадщини. Згідно копії спадкової справи, [PERSON] звернулася до нотаріуса вперше 06.08.2024 року з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. Зі спадкової справи вбачається, що заяв про прийняття, відмову від спадщини або видачі свідоцтва про право на спадщину від інших спадкоємців не надходило. Свідоцтва про право на спадщину не видавалися. Відповідно до статей 1216, 1217\~ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Частинами першою, третьою статті 1268\~ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно із частиною першою статті 1270\~ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Отже, закон розрізняє факти, які свідчать про прийняття спадщини особою, яка на час відкриття спадщини постійно проживала зі спадкодавцем, та особою, яка на час відкриття спадщини не проживала (постійно не проживала) зі спадкодавцем. Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може лише спадкоємець, який на час відкриття спадщини постійно не проживав зі спадкодавцем. Подібних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 20 січня 2021 року у справі № 752/11156/18-ц (провадження № 61-14082св20). Водночас відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом зазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~можуть бути застосовані, якщо: 1) спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини; 2) у спадкоємця були перешкоди для подання заяви для прийняття спадщини; 3) ці обставини визнані судом поважними. Поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Подібних висновків, дійшов Верховний Суд України у постановах від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 та Верховний Суд у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 17 серпня 2023 року у справі № 626/274/22. Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку, з урахуванням встановлених судом фактичних обставин справи. У постанові Верховного Суду від 02 лютого 2022 року в справі № 756/957/18 (провадження № 61-5590св21) вказано, що «якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через власну пасивну поведінку, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах: від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16». За правилами доказування, визначеними статтями\~12,\~81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У відповідності до\~статті 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Позивач [PERSON] звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини лише 06 серпня 2024 року, тобто з пропуском строку встановленого\~статтею 1270 ЦК України, оскільки повинна була звернутися не пізніше 18 травня 2018 року. Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку, визначеного частиною 1\~статті 1270 ЦК України, позивачка посилається на обставини, зумовлені повномасштабним вторгнення РФ в Україну. Воєнні дії значно вплинули на її життя, створивши проблеми та переживання, що унеможливили прийняття спадщини. Крім того, через початок повномасштабного вторгнення було зупинено роботу багатьох державних органів та установ. Зазначає, що строк нею був пропущений з поважних причин, оскільки її мама хворіла, був ковід, а також мали місце сімейні обставини. Вказані доводи і посилання позивача на повномасштабне збройне вторгнення не свідчать про поважність причин пропуску строку на подання нею заяви про прийняття спадщини, оскільки строк у\~шість місяців\~почався з\~часу смерті\~спадкодавця 18.11.2017\~року, і тривав по 18.05.2018 року, тобто позивач повинна була звернутися із заявою про прийняття спадщини не пізніше 18 травня 2018 року. Повномасштабне збройне вторгнення РФ в Україну, на яке посилається позивач як на причину пропуску строку для прийняття спадщини, почалося 24 лютого 2022 року, у зв`язку з чим почав діяти воєнний стан згідно з Указом Президента України, затвердженим Законом № 2102-IX від 24.02.2022, тобто вже після спливу шестимісячного строку для прийняття спадщини, що відкрилась внаслідок смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Позивач не надала суду належні, допустимі та достатні докази, які б свідчили про те, що вона не могла своєчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Позивач не зазначила обставини, які б були пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для неї для своєчасного подання нею заяви про прийняття спадщини. Позивач не зазначила в своєму позові і не підтвердила доказами існування об`єктивних та істотних перешкод для прийняття спадщини в період з часу відкриття спадщини і по [INFO] . Так, позивач не надала суду докази того, що після смерті спадкодавця і до 18.05.2018 року в зв`язку з хворобою її матері, а також інших сімейних обставин вона не змогла вчасно звернутися до нотаріуса. Щодо інших періодів часу, починаючи з 19.05.2018 року і до початку повномасштабного вторгнення РФ в Україну, позивач також не зазначила в своєму позові і не підтвердила доказами існування об`єктивних та істотних перешкод для прийняття спадщини. Посилання на ковід ніяким чином не обгрунтовано. Стосовно періоду з 24.02.2022 року, позивач також не обґрунтувала і не підтвердила доказами те, чому лише 06 серпня 2024 року вона звернулася із заявою про прийняття спадщини, як конкретно для неї введення воєнного стану перешкоджало подати заяву про прийняття спадщини. Суд бере до уваги і те, що позивач є донькою спадкодавця, була обізнана про його смерть, до його смерті проживала як і спадкодавець в м.Харкові, повинна була усвідомлювати, що є спадкоємцем першої черги спадкування. Беручи до уваги вищевикладене, що позивач [PERSON] пропустила строк для прийняття спадщини не з поважної причини, що відсутні підстави для визначення їй додаткового строку для подання нею заяви про прийняття спадщини, суд в задоволенні позовних вимог відмовляє.

Outcome: dismissed