Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-02 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача та відповідача Позивач Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» звернувся до суду із позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за договором про надання банківських послуг б/н від 20.02.2012. В обґрунтування позову позивач зазначив, що [PERSON] звернулась до АТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала заяву №б/н від 20.02.2012. Відповідач при підписанні анкети-заяви підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Тарифами», які викладено на банківському сайті, складають договір між нею та банком, що підтверджується її підписом у заяві. Відповідач ознайомлена з Умовами та правилами надання банківських послуг, що діяли на момент підписання анкети-заяви, що також підтверджується її підписом у заяві. Оскільки відповідач була повністю проінформована про умови кредитування в «Приватбанк» шляхом підписання заяви, то між сторонами був укладений Договір про надання банківських послуг. На виконання умов договору відповідачу було відкрито картковий рахунок та встановлений кредитний ліміт. Відповідач взяті на себе зобов`язання виконувала з порушенням, у зв`язку з чим станом на 09.10.2021 її заборгованість перед банком склала 30\~786,59 грн., з яких: 24\~968,65 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредиту; 5\~817,94 грн. - заборгованість за простроченими відсотками. Посилаючись на викладене просить суд стягнути з відповідача заборгованість на загальну суму 30\~786,59 грн. та судові витрати у сумі 2 270,00 грн. 21.05.2025 відповідачкою [PERSON] подано до суду відзив на позовну заяву, який мотивує тим, що витяг з тарифів обслуговування з кредитних карток «Універсальна», «Універсальна, 30 днів пільгового періоду» та витяг з умов та правил надання банківських послуг в «Приватбанк» не визнаються нею, не містять її підпису, тому їх не можна розцінювати яке частину кредитного договору, укладеного між сторонами 20.02.2012 шляхом підписання анкети-заяви. В рамках ВП № 70874069 з виконання виконавчого листа № 308/15807/21 від 05.12.2022 з нею вже стягнуто на користь позивача тіло кредиту в розмірі 3917,25 грн. Заяви ( клопотання) учасників справи Разом з позовною заявою позивачем були заявлені клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, про отримання процесуальних документів в електронному вигляді, про розгляд справи у відсутності позивача, де вказано, що останній не заперечує проти заочного розгляду справи. 17.04.2025 відповідач [PERSON] подала до суду заяву про перегляд заочного рішення, ухваленого 06.09.2022 у цивільній справі за вищевказаним позовом. 30.04.2025 представником відповідача адвокатом Пачутою О.М. подано до суду заяву про ознайомлення з матеріалами справи. 05.05.2025 представником відповідача адвокатом Пачутою О.М. подано до суду заяву про проведення судового засідання про перегляд заочного рішення без участі сторони відповідача. 26.05.2025 відповідачем [PERSON] подано до суду заяву про відкладення розгляду справи. Інші процесуальні дії у справі. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.11.2021 справу передано на розгляд на судді Лемак О.В. Ухвалою суду від 12.01.2022 відкрито провадження у справі, постановлено проводити розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження. 06.09.2022 судом ухвалено заочне рішення, яким ухвалено стягнути із [PERSON] на користь АТ КБ «Приватбанк» заборгованість за договором про надання банківських послуг б/н від 20.02.2012 в розмірі 30\~786,59 грн., в тому числі 24968,65грн. - сума заборгованості за тілом кредиту; 5\~817,94 грн. сума заборгованості за простроченими відсотками, а також \~2\~270,00 грн. судового збору. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.04.2025 справу передано на розгляд на судді Голяні О.В. Ухвалою суду від 21.04.2025 поновлено відповідачу [PERSON] пропущений нею строк на подання заяви про перегляд заочного рішення. Відстрочено [PERSON] сплату судового збору за подання до суду заяви про перегляд заочного рішення, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Ухвалою суду від 05.05.2025 заочне рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 06.09.2022 у цивільній справі №308/15807/21 за позовом АТ КБ «Приватбанк» до [PERSON] про стягнення заборгованості скасовано. Призначено справу до судового засідання для розгляду справи по суті з повідомленням (викликом) учасників справи. Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 05.05.2025 вказану справу передано на розгляд на судді Голяни О.В. Пояснення осіб, що з`явилися в судове засідання Представник позивача в судове засідання не з`явився, в позовній заяві просив проводити розгляд справи без його участі. \~Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав та навів мотиви, викладені у відзиві. Фактичні обставини справи, встановлені судом. 20.02.2012 [PERSON] звернулася до «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала заяву б/н від 20.02.2012. У заяві зазначено, що [PERSON] згідна з тим, що ця заява разом з Умовами та Правилами надання банківських послуг, а також Тарифами, складають між нею і банком договір про надання банківських послуг. Також [PERSON] підтвердила, що ознайомлена з договором про надання банківських послуг до його укладання і згідна з його умовами. До позовної заяви банком додано Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна, 30 днів пільгового періоду» та Умови та правила надання банківських послуг в «ПРИВАТБАНК». 15.04.2019 [PERSON] підписала паспорт споживчого кредиту,\~за яким погодила умови надання кредитних коштів, зокрема: 0,00001% річних процентна ставка у пільговий період, 43,2 % річних процентної ставки поза межами пільгового періоду, 52,84% річних реальна процентна ставка (при користуванні лімітом за межами пільгового періоду та при погашенні мінімальними щомісячними платежами), 86,4 % річних процентна ставка, яка застосовується при невиконанні зобов`язання щодо повернення кредиту. Перед підписанням паспорту споживчого кредиту [PERSON] власним підписом підтвердила отримання та ознайомлення з інформацією про умови кредитування та орієнтовну загальну вартість кредиту, надані, виходячи із обраних позичальником умов кредитування. Відповідно до наданої АТ КБ «ПриватБанк» довідки щодо кредитних карток [PERSON] , кредитна картка видана 15.04.2019 з терміном дії до серпня 2022 року. Згідно з довідкою АТ КБ «ПриватБанк» про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки, оформленої на [PERSON] , 15.04.2019 встановлений кредитний ліміт у розмірі 2 500,00 грн, який в подальшому змінювався, зокрема 05.08.2019 кредитний ліміт збільшено до 12 000,00 грн, 22.08.2019 до 15\~000,00 грн, 05.12.2019 до 20\~000,00 грн, 06.05.2021 кредитний ліміт зменшено до 0 грн.\~ Отримання тіла кредиту [PERSON] не заперечила. Згідно з випискою АТ КБ «ПриватБанк» за договором б/н від 20.02.2012 у періоді з 15.04.2019 по 19.10.2021 по картці було проведено ряд операцій. Згідно з наданими банком розрахунками заборгованість [PERSON] за вказаним кредитним договором станом 09.10.2021 складає 30\~786,59 грн., з яких: 24\~968,65 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредиту; 5\~817,94 грн. - заборгованість за простроченими відсотками. Відповідно до виписки з рахунку №090000-2025/0403\~від 03.04.2025,\~з рахунку \~ [PERSON] стягнуто: -\~\~23.02.2024\~ 2\~426,45 грн. часткове погашення\~ боргу згідно стягнення за ВП №70874069\~з виконання в/д; в/л №308/15807/21 вид. 05.12.2022, док. видав: Ужгородський міськрайоннний суд Закарпатської області; -\~\~24.06.2024\~ 404,20 грн. часткове вик. запиту №13197 від 21.06.2024, сума, що залишається до сплати 34\~131,60 грн., за ВП №70874069\~з виконання в/д; в/л №308/15807/21 вид. 05.12.2022, док. видав: Ужгородський міськрайоннний суд Закарпатської області; -\~\~\~05.09.2024\~ 202,10 грн. часткове вик. запиту №16792 від 04.09.2024, сума, що залишається до сплати 33\~729,50 грн., за ВП №70874069\~з виконання в/д; в/л №308/15807/21 вид. 05.12.2022, док. видав: Ужгородський міськрайоннний суд Закарпатської області; -\~18.11.2024\~ 303,15 грн. часткове вик. запиту №21934 від 15.11.2024, сума, що залишається до сплати\~33\~426,35грн., за ВП №70874069\~з виконання в/д; в/л №308/15807/21 вид. 05.12.2022, док. видав: Ужгородський міськрайоннний суд Закарпатської області; -\~\~26.02.2025\~ 303,15 грн. часткове вик. запиту №33254 від 25.02.2024, сума, що залишається до сплати 32\~946,49 грн., за ВП №70874069\~з виконання в/д; в/л №308/15807/21 вид. 05.12.2022, док. Видав: Ужгородський міськрайоннний суд Закарпатської області; -\~14.03.2025\~ 101,05 грн. часткове вик. запиту №35298 від 13.03.2024, сума, що залишається до сплати 32\~845,44 грн., за ВП №70874069\~з виконання в/д; в/л №308/15807/21 вид. 05.12.2022, док. Видав: Ужгородський міськрайоннний суд Закарпатської області. Відповідно до квитанції «Універсал Банк» № СЕ6С-Н44К-935Х-С36В від 20.05.2025, з рахунку [PERSON] 20.02.2025 стягнуто 176,71 грн, з призначенням платежу «часткове стягнення за ВП №70874069». Загальна сума, яку стягнуто з \~ [PERSON] в рамках ВП №70874069, складає 3\~916,81 грн. Оцінка Суду. Відповідно до\~статті 202 ЦК України, правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Статтею 203 ЦК України\~визначено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. За змістом статей\~205,\~207\~ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Згідно\~з\~статтею 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до\~статті 628 ЦК України, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Статтею 638 ЦК України\~визначено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Згідно з\~\~статтею 634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Частиною 1\~статті 638 ЦК України\~встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). З досліджених доказів встановлено, що анкета-заява, яка підписана позичальником, містить анкетні дані\~\~ [PERSON] , її контактну інформацію. Зі змісту вказаної заяви також вбачається, що відповідач погодилась з тим, що дана заява разом із Умовами та правилами надання банківських послуг, а також Тарифами, правилами користування, основними умовами обслуговування та кредитування складають між нею та банком договір банківського обслуговування. Як вбачається з наданої позивачем довідки, [PERSON] на підставі підписаного кредитного договору отримувала кредитні картки, на які встановлювався кредитний ліміт та протягом певного періоду змінювався банком. Доказами, які підтверджують наявність заборгованості та її розмір є первинні документи, оформлені відповідно до вимог\~статті 9 Закону України\~"Про бухгалтерський облік та фінансову звітність". Згідно вказаної норми Закону, підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Представник позивача на підтвердження існування заборгованості у відповідача за кредитним договором надав розрахунок заборгованості, з якого вбачається, що [PERSON] має заборгованість за кредитом у розмірі 30\~786,59 грн., з яких: 24\~968,65 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредиту; 5\~817,94 грн. - заборгованість за простроченими відсотками. Окрім того, представником позивача до позовної заяви було долучено виписку про рух коштів по картці, яка містить інформацію про здійснені відповідачкою операції по картці за період із 15.04.2019 по 19.10.2021. У постанові Верховного Суду від 25 травня 2021 року у справі № 554/4300/16 зазначено, що банківські виписки з рахунків позичальника є належними та допустимими доказами у справі, що підтверджують рух коштів по конкретному банківському рахунку, вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня, та є підтвердженням виконаних за день операцій. Тобто, виписки за картковими рахунками можуть бути належними доказами щодо заборгованості за кредитним договором. Як вбачається з наданої позивачем та дослідженої судом виписки з карткового рахунку відповідача, вона активно користувалась рахунком, здійснювала з нього платежі, отримувала різноманітні послуги, здійснювала платежі у закладах торгівлі та харчування, тощо. Рух коштів по картці відповідача свідчить про те, що вона була обізнаною про списання відсотків, оскільки зазначені відомості є у її вільному доступі. Отже, надана позивачем виписка про рух коштів по картці підтверджує обставини видачі кредиту та його розміру, а також розміру заборгованості за кредитом. З урахуванням вище викладеного, суд доходить висновку про те, що наявні у справі докази в своїй сукупності підтверджують факт надання АТ КБ "Приватбанк"\~\~\~\~\~\~ [PERSON] кредитних коштів, користування ними та неповернення\~\~останньою таких коштів позивачу. 15.04.2019 [PERSON] підписала паспорт споживчого кредиту,\~за яким погодила умови надання кредитних коштів, зокрема: 0,00001% річних процентна ставка у пільговий період, 43,2 % річних процентної ставки поза межами пільгового періоду, 52,84% річних реальна процентна ставка (при користуванні лімітом за межами пільгового періоду та при погашенні мінімальними щомісячними платежами), 86,4 % річних процентна ставка, яка застосовується при невиконанні зобов`язання щодо повернення кредиту. Перед підписанням паспорту споживчого кредиту, [PERSON] власним підписом підтвердила отримання та ознайомлення з інформацією про умови кредитування та орієнтовну загальну вартість кредиту, надані, виходячи із обраних позичальником умов кредитування. Використання\~\~ [PERSON] кредитної банківської картки під час здійснення платіжних операцій, у т.ч. за рахунок кредитних коштів, наданих Банком у вигляді встановлених кредитних лімітів, підтверджується наданою Банком до суду випискою руху коштів за відкритим картковим рахунком за договором. З огляду на вищевикладене, суд відхиляє доводи відповідача про непогодження позичальником розміру процентів за користування кредитними коштами та безпідставне нарахування банком процентів за користування кредитними коштами. Крім того, суд звертає увагу, що протягом тривалого періоду часу відповідач користувалась кредитними коштами, за що банк регулярно здійснював списання відсотків за користування кредитним лімітом. Однак матеріли справи не містять доказів, що з моменту встановлення кредитного ліміту на рахунку та з моменту першого списання відсотків,\~ [PERSON] висловила незгоду з такими діями банку, зокрема посилання на непогодження умов щодо сплати відсотків, тощо. Відповідно до частини 1\~статті 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Європейський суд з прав людини зауважує, що національні суди мають вибирати способи такого тлумачення, які зазвичай можуть включати акти законодавства, відповідну практику, наукові дослідження тощо (VOLOVIK v. UKRAINE, № 15123/03, § 45, ЄСПЛ,\~ 6 грудня 2007 року) Верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність (пункт 4.1.\~Рішення Конституційного Суду України від\~\~\~\~2 листопада 2004 року № 15-рп/2004). Добросовісність (пункт 6\~статті 3 ЦК України) - це певний стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. В схожій правовій ситуації Великою Палатою Верховного Суду в постанові від\~\~\~5 червня 2018 року у справі № 338/180/17 по своїй суті застосовано доктрину venire contra factum proprium (заборони суперечливої поведінки), яка базується ще на римській максимі -\~\~«non concedit venire contra factum proprium» (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці). В основі доктрини venire contra factum proprium знаходиться принцип добросовісності. Наприклад, у статті I.-1:103 Принципів, визначень і модельних правил європейського приватного права вказується, що поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка, що не відповідає попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них. Очевидно, що дії відповідача щодо заперечень погодження умов щодо сплати відсотків за користування кредитним лімітом суперечить її попередній поведінці, що проявлялася у сплаті нею відсотків за користування кредитним лімітом, які нараховувалися та списувалися банком з 15.04.2019 року до 19.10.2021, та є недобросовісними. За обставинами цієї справи випливає, що посилання відповідачки у відзиві на необізнаність та непогодження умов щодо розміру процентної ставки і порядку сплати відсотків, суперечить попередній поведінці відповідачки, яка полягала в тому, що впродовж тривалого періоду часу (більше 2 років) остання користувалася кредитними коштами в межах наданого кредитного ліміту та виконувала умови договору щодо погашення кредитної заборгованості, в тому числі відсотків за користування кредитним лімітом і не заперечувала їх розмір та списання до моменту звернення банку до суду з позовом. Крім того, суд зауважує, що 15.04.2019 року відповідачка була ознайомлена з умовами кредитування і процентною ставкою, яка повністю відповідає розрахунку заборгованості. Підпис [PERSON] свідчить про обізнаність з розміром встановлених процентів за користування кредитом. У\~статті 204 ЦК України\~закріплено презумпцію правомірності правочину. Ця презумпція означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права й обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема, на підставі рішення суду, яке набрало законної сили. Таким чином, у разі не спростування презумпції правомірності договору, зокрема в частині умов щодо нарахування відсотків, всі права, набуті сторонами правочину за ним, повинні безперешкодно здійснюватися, а створені обов`язки підлягають виконанню. Матеріали справи не містять доказів, що відповідач зверталася до суду позовом про визнання недійсними та неправомірними умов щодо розміру та сум відсотків, які списувалися банком протягом двох років користування кредитним лімітом. Таким чином відповідачка на власний розсуд вирішувала чи використовувати\~наданий їй кредитний ліміт чи утриматися від його використання.\~Ключовим моментом є власне дії відповідача з ініціювання платіжної операції за рахунок не власних коштів, а за рахунок кредитних коштів, що становить собою операцію з кредитування рахунку, чим фактично акцептувала пропозицію банку з кредитування рахунку в обсязі та в\~межах кредитного ліміту,\~що свідчить про прийняття та схвалення власними діями факту кредитування рахунку в обсязі, що визначено самим відповідачем, вчиняючи\~саме таку кількість транзакцій і в такому обсязі, в якому вона вважала за доцільне використати за позичені кошти. Відповідно до частини другої статті 530 Цивільного кодексу України, якщо строк (термін) виконання обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час, а боржник зобов`язаний виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо інше не передбачено договором або актами цивільного законодавства. Звернення 24.11.2021 банку із позовом до суду є належною формою пред`явлення вимоги про виконання зобов`язання. Отже, з дня подання позову до суду почався перебіг семиденного строку для виконання зобов`язання, який боржником не було дотримано. Відтак, суд дійшов висновків про те, що вимоги АТ КБ "Приватбанк" доведено й обґрунтовано належним чином, тому наявні правові підстави для стягнення з відповідача заборгованості за кредитним договором в сумі 26\~869,78 грн, в тому числі 24968,65 грн тіла кредиту, 1901,13 грн відсотків (оскільки сума коштів в розмірі 3\~916,81 грн. виплачена [PERSON] в рамках ВП № 70874069 з виконання виконавчого листа Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області № 308/15807/21 від 05.12.2022). Розподіл судових витрат між сторонами. За змістом статті 141\~ЦПК судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Так, позивачем було сплачено 2\~270,00 грн. судового збору, який підлягає стягненню з відповідача [PERSON] . Крім цього, ухвалою суду від 21.04.2025 відстрочено відповідачу [PERSON] сплату судового збору за подання до суду заяви про перегляд заочного рішення, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Судовий збір за перегляд заочного рішення становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня 2025, в якому подається заява, станом на 2025 це 605,60 грн., таким чином з [PERSON] на користь держави підлягає стягненню судовий збір за подання до\~суду заяви\~про перегляд\~заочного рішення в розмірі 605,60 грн.

Outcome: partial