Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-29 00:00:00

Позивачі звернулися в суд з позовом до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Орган опіки та піклування Кропивницької міської ради про визначення порядку участі діда та баби у вихованні онука. В обґрунтування позову зазначили, що [PERSON] , [INFO] є їхнім сином, що підтверджується Свідоцтвом про народження виданим 16.05.2023 року, серія [NUMBER] . Між [PERSON] та [PERSON] було укладено шлюб, який на дату звернення до суду із даним позовом, не розірвано. Від шлюбу у них народився син - [PERSON] , [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про народження виданим Фортечним районним у місті Кропивницькому відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) від 03.06.2021, серія [NUMBER] . Позивачі є бабусею та дідусем [PERSON] . З моменту народження їхнього онуками брали участь у його вихованні. Їхній син, батько [PERSON] , на початку війни став на захист України. Так, на дату звернення із зазначеним позовом, солдат ВЧ [NUMBER] [PERSON] безвісті зниклий з 18 липня 2023 року в Донецькій області, що підтверджується Витягом з Єдиного реєстру осіб, зниклих безвісти за особливих обставин, номер витягу 20230804-243 дата формування - 04 серпня 2023 року. Після того, як з`явилася інформація про те що їхній син та батько [PERSON] , зник безвісти Відповідачка почала створювати їм перешкоди у спілкуванні та участі у вихованні дитини. Більш того, за останнім відомим місцем проживання [PERSON] , адреса: [ADDRESS] , влаштовано «притон» і вона веде аморальний спосіб життя, а також зловживає алкогольними напоями. Неодноразово [PERSON] , ходив відвідувати внука і бачив те що в будинку перебувають чужі чоловіки, відповідачка постійно в нетверезому стані. Оскільки, Відповідачка постійно чинить їм перешкоди у реалізації їхнього права як баби та діда брати участь у спілкуванні та вихованні малолітнього онука, вважають, що їхнє право є порушеним та підлягає захисту в судовому порядку. На будь які перемовини Відповідач не йде. Добровільно давати дитину, відмовляється. На їхні прохання прийти та провести час з онуком, не погоджується, що змусило їх звертатись до поліції, але вирішення питання по суті не відбулось. Ухвалою судді від 08.11.2024 прийнято до розгляду вказану справу, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. У позовній заяві позивачем заявлено клопотання про витребування в Органі опіки та піклування Кропивницької міської ради висновку про встановлення щодо можливості участі у вихованні онука. 12.12.2024 від третьої особи надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника третьої особи. Ухвалою суду від 12.12.2024 постановлено зобов`язати Орган опіки і піклування Кропивницької міської ради надати суду до 28.01.2025 письмовий висновок про встановлення щодо можливості участі у вихованні онука [PERSON] , [INFO] , його діда та баби, а саме: спілкування з онуком [PERSON] , [INFO] : - бабусі [PERSON] кожен вівторок з 16-00 години до 20-00 години та кожну неділю з 10.00 до 19-00 години; дідусю [PERSON] кожну середу з 16-00 години до 20-00 години та кожну суботу з 10.00 до 19.00 години, визначити можливість спільного оздоровчого відпочинку з дитиною влітку без присутності матері та без обмеження місця, за погодженням дати відпочинку з матір`ю [PERSON] 14.02.2025 до суду від третьої особи надійшли рішення виконавчого комітету Кропивницької міської ради №139 від 11.02.2025 та висновок щодо визначення способів участі позивачів у виховані [PERSON] . Ухвалою суду від 04.03.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті. [PERSON] та представник позивачів в судовому засіданні 20.05.2025 підтримали позовні вимоги в повному обсязі. Представник третьої особи в судовому засіданні 20.05.2025 повідомила суд, що зміст позовні вимоги, викладені в позову відповідають висновку Органу опіки та піклування Кропивницької міської ради. Відповідач про розгляд даної справи судом повідомлений належним чином в розумінні положень ст. 128 ЦПК України, про що свідчить повернутий конверт на адресу суду з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою". Відповідачем до суду відзив на позовну заяву не подано. Згідно з ч.8 ст.178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів. Вивчивши матеріали справи, дослідивши наявні докази, суд встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини. [PERSON] та [PERSON] є батьками [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження виданим повторно 16.05.2023 року, серія [NUMBER] (а.с. 13). [PERSON] , [INFO] є батьком [PERSON] , [INFO] , матір`ю [PERSON] , [INFO] є [PERSON] , [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про народження виданим Фортечним районним у місті Кропивницькому відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) від 03.06.2021, серія [NUMBER] (а.с. 14). Отже, позивачі є бабусею та дідусем [PERSON] , [INFO] . Враховуючи, що позивач перешкоджає позивачам в участі у вихованні онука, позивачі звернулися зданим позовом до суду. Вирішуючи спір по суті, суд враховує таке. Відповідно до норм статті 257СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Верховний Суд у постанові від 06.12.2018 року (справа N 541/319/17) зробив висновок, що тлумачення частини другої та третьої статті 257 свідчить, що законодавець визначив механізм здійснення права баби та діда, прабаби, прадіда на виховання внуків і правнуків, який проявляється в: (а) покладенні обов`язку на батьків чи інших осіб, з якими проживає дитина не перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків; (б) закріпленні права баби діда, прабаби, прадіда у разі наявності перешкод у вихованні та спілкуванні із внуками, правнуками на звернення до суду з позовом про їх усунення. Верховний Суд у постанові від 19.09.2018 року у справі N 756/7995/15-ц зауважив, що одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами. Будь-який сімейний спір стосовно дитини має вирішуватися з урахуванням та якнайкращим забезпеченням інтересів дитини Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського Суду як джерело права. Відповідно до статей 3, 18 Конвенції про права дитини в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Батьки несуть основну відповідальність за виховання дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Положення статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено право на повагу до сімейного життя, поширюються у тому числі і на відносини між бабою, дідом та онуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (Рішення Європейського Суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справі "Kruskic v. Croatia" від 25 листопада 2014 року, п. 108). ЄСПЛ зазначає, що держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. Відносини між бабою, дідом і онуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і, зокрема, вимагають меншого ступеня захисту. Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми онуками передбачає, у першу чергу, право підтримувати звичайні стосунки з онуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність" (Рішення ЄСПЛ "Bogonosovy v. Russia" від 05 березня 2019 року, п. 82). На рівні внутрішнього законодавства України принцип урахування найкращих інтересів дитини викладно у ч. 8 ст. 7СК України та у ст. 11 Закону України "Про охорону дитинства", згідно з положеннями яких регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини; предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів дитини. Суд відмічає, що взаємозв`язок бабусі і дідуся позивача у справі, з онуком [PERSON] носить сімейний характер, вони є "родичами" і відносяться до учасників сімейних відносин (стаття 2 СК). Зв`язок з онуком має для позивача важливе значення для підтримання між ними відносин, як "близьких осіб", що сприятиме реалізації права онука позивача на сімейне життя та сприяє нормальному "розвитку людини в суспільстві", що не безпідставно знайшло відображення і в нормах СК України. Відповідно до ст. 263 СК України, спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 СК України. За змістом ст. 159 СК України, суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні, побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Системний аналіз наведених норм матеріального права дає підстави вважати, що бабуся та дідусь має право на особисте спілкування з дитиною, а той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати йому спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Разом із тим положеннями ч. 5 ст. 19СК України встановлено, що орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних в результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитись з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини. Відповідно до висновку № 438/19 від 17.01.2025, затвердженого рішенням виконавчого комітету Кропивницької міської ради №139 від 11.02.2025, комісія з питань захисту прав дітей,

Outcome: approved