Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-04 00:00:00

Стислий зміст позовних вимог та їх обґрунтування. 14.05.2025\~ [PERSON] \~через підсистему\~"Електронний\~суд"\~Єдиної\~судової\~інформаційно-телекомунікаційної\~системи\~звернулася до\~Слобідського районного\~суду міста\~Харкова з\~позовом до\~ [PERSON] про\~розірвання шлюбу,\~який зареєстрований\~Відділом державної\~реєстрації актів\~цивільного стану\~по м.\~Харкову Харківського\~міського управління\~юстиції,\~актовий запис\~№ 1795.Після розірвання шлюбу просить залишити прізвище « [PERSON] » та стягнення з відповідача судового збору. Позовна заява мотивована тим, що сімейне життя з відповідачем не склалося, кожен з них має різні погляди на життя та ведення спільного господарства, що унеможливлювало подальше спільне життя. Від шлюбу мають неповнолітню доньку [PERSON] , [INFO] .. Збереження шлюбу є неможливим, на примирення не згодна. Виклад позиції відповідача Відповідач надав заяву про визнання позовних вимог, де зазначив, що бажає розірвати шлюб, наслідки визнання позову зрозумілі, час на примирення не потребує. Процесуальні дії у справі Ухвалою Слобідського районного суду міста Харкова від 16.05.2025 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Позивачка у судове засідання не з`явилася. Надала до суду заяву, в який просить розгляд справи проводити без її участі. Відповідач у судове засідання не з`явився. 22.05.2025 засобами поштового зв`язку надав до суду заяву, в якій вказав, що позов визнає та просить його задовольнити, також просить розглядати справу у його відсутність. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин 12.10.2013 [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , зареєстрували шлюб у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, про що складено актовий запис № 1795, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] (а.с. 5). Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « [PERSON] ». Від спільного шлюбу у сторін є малолітня донька [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження видане Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 640, що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] . Позивачка у позові зазначає, що сімейне життя з відповідачем не склалось, оскільки кожен з подружжя має різні погляди на шлюб та сім`ю. Відповідач подав заяву про визнання позову. \~ \~ \~ \~ Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права За приписом статті 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. \~ \~ \~ \~ Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України (далі - СК України) суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них. Статтею 24 СК України встановлено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Згідно з частинами третьою та п`ятою статті 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом. Відповідно до частини другої статті 36 СК України шлюб не може бути підставою для надання особі пільг чи переваг, а також для обмеження її прав та свобод, які встановлені Конституцією України. У частині першій статті 104 СК України визначено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Згідно із частиною третьою статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу. Проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, який ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. За таких обставин, коли обов`язки дружини та чоловіка зі спільного піклування про побудову сімейних відносин на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги припинені, подальше збереження шлюбу є неможливим та право на звернення до суду з позовом про розірвання шлюбу одним із подружжя гарантується державою та забороною примушування до збереження шлюбних відносин (ст. 56 СК України). Позивач скористалась даним правом та звернулася до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачем. Відповідно до ст. 16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Отже, враховуючи конкретні обставини справи, стосунки які склалися у подружжя, позицію відповідача, який погодився з наявністю підстав для розірвання шлюбу, суд дійшов висновку, що подальше спільне життя подружжя та збереження родини стали неможливими та суперечить інтересам подружжя, що має вагоме значення, в зв`язку з чим позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають задоволенню. Згідно з ч. 2\~ст. 114 СК України\~у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.\~\~ Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Висновки за результатами розгляду заяви З огляду на вищевикладене, позовна заява [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу належить до задоволення. Судовий збір Відповідно до положень частини першої, пунктів 1, 4 частини третьої\~статті 133 ЦПК України\~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Відповідно до ч. 1\~ст. 142 ЦПК України\~у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а в разі якщо домовленості про укладення мирової угоди, відмову позивача від позову або визнання позову відповідачем досягнуто сторонами за результатами проведення медіації - 60 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Частиною восьмою\~статті 141 ЦПК України\~визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Позивачем при поданні позовної заяви сплачено судовий збір в розмірі 1211,20 грн, що підтверджується\~платіжною інструкцією № 30ТЗ-ВАМ5-Р13М-691Р від 14.05.2025. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 та 142\~ЦПК України, а саме у зв`язку з визнанням позову до початку розгляду справи по суті суд повертає позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, решту стягує з відповідача на користь позивача.

Outcome: approved