Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-08 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про виселення, стягнення суми, відшкодування моральної шкоди, зобов`язання вчинити дії. Зазначав, що йому на праві власності належить садовий будинок [ADDRESS] . 01.09.2009 він надав даний будинок в оренду відповідачу на строк до 01.09.2014 на умовах договору оренди садового будинку за № 449 від 01.09.2009. Після 01.09.2014 відповідач орендований будинок йому не повернув та продовжує ним безпідставно користуватися, використовуючи будинок в якості житла. На неодноразові вимоги звільнити садовий будинок та повернути його відповідач не реагує. Пунктом 5 договору оренди передбачено, що відповідач повинен щомісяця сплачувати орендну плату у розмірі 120 грн. на місяць, однак жодного разу орендну плату відповідач йому не сплатив. Таким чином, сума заборгованості відповідача перед ним складає 120 грн. х 60 місяців = 7200 грн.. 120 грн. х 2 x 4 місяці = 960 грн., де: 120 грн х 2 - сума неустойки у розмірі подвійної орендної плати, згідно вимог статті 785 ЦК України; 4 місяці - строк від 01.09.2014 року по 01.01.2015 року; 960 гри - неустойка, згідно вимог статті 785 ЦК України. 120 грн х 2 х 4 місяці = 960 грн., де: 120 грн х 2 - подвійний розмір орендної плати, згідно вимог статті 785 ЦК України; 4 місяці -строк від 01.09.2014 року по 01.01.2015 року; 960 грн - подвійний розмір орендної плати, згідно вимог статті 785 ЦК України. Разом, станом на 01.01.2015 року борг відповідача зі сплати орендної плати складає: 7200 грн + 960 грн + 960 грн = 9120 грн. Розмір орендної плати з врахуванням інфляції за період після закінчення дії договору оренди становить: 9120 х 102,9/100 х 102.4/100 х 101.9/100 х 103,0/100 = 10086 грн 05 коп. Внаслідок грубого порушення відповідачем умов договору йому завдано моральну шкоду, страждання. У нього наслідок дій відповідача порушилися зв`язки із родичами, життєві зв`язки, стосунки із оточуючими його людьми, у т.ч. членами сім`ї. Розмір завданої моральної шкоди оцінює в 5 000 грн. Посилаючись на зазначені обставини, просив виселити [PERSON] з будинку [ADDRESS] , стягнути з [PERSON] на його користь суму боргу з орендної плати з урахуванням індексу інфляції у розмірі 10086 грн. 05 коп., 5 000 грн. на відшкодування моральної шкоди, зобов`язати [PERSON] провести косметичний ремонт будинку [ADDRESS] . [PERSON] подав до суду зустрічний позов до [PERSON] у якому просив стягнути з [PERSON] на його користь 36 245 дол. США витрат, понесених на поліпшення садового будинку [ADDRESS] . Відповідно до ухвали Подільського районного суду м. Києва від 10.06.2015, занесеної до журналу судового засідання, зустрічний позов прийнято до розгляду з первісним позовом. Відповідно до ухвали Подільського районного суду м. Києва від 26.03.2024, занесеної до журналу судового засідання, в якості правонаступника [PERSON] залучено [PERSON] . 05.07.2024 [PERSON] подав заяву про збільшення розміру позовних вимог, у якій просив виселити [PERSON] з будинку [ADDRESS] , стягнути з [PERSON] на його користь суму боргу з орендної плати у розмірі 161 816 грн. 80 коп., неустойку у розмірі 323 633 грн., упущену вигоду у розмірі 944 000 грн., 50 000 грн. на відшкодування моральної шкоди, зобов`язати [PERSON] провести косметичний ремонт будинку [ADDRESS] . Відповідно до ухвали Подільського районного суду м. Києва від 18.11.2024 відмовлено [PERSON] в прийнятті заяви про збільшення розміру позовних вимог від 05.07.2024 в частині вимог про стягнення упущеної вигоди у розмірі 944 000 грн. Заяву про збільшення розміру позовних вимог від 05.07.2024 в частині вимог про стягнення упущеної вигоди у розмірі 944 000 грн. повернуто [PERSON] . Заяву [PERSON] від 05.07.2024 про збільшення розміру позовних вимог в частині виселення, стягнення суми боргу з орендної плати, неустойки, відшкодування моральної шкоди залишено без руху. Відповідно до ухвали Подільського районного суду м. Києва від 12.12.2024 продовжено розгляд справи. У судовому засіданні 28.05.2025 представник [PERSON] підтримав позов з викладених у ньому підстав та просив позов задовольнити у повному обсязі. [PERSON] повторно не з`явився у судове засідання 28.05.2025, про дату та час судового засідання був повідомлений належним чином, від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до ст. 223 ЦПК України суд ухвалив розглядати справу за відсутності [PERSON] . Відповідно до ухвали Подільського районного суду м. Києва від 28.05.2025 зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] про відшкодування витрат на поліпшення орендованого нерухомого майна залишено без розгляду. Суд, вислухавши пояснення представника позивача, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази у їх сукупності дійшов наступного висновку. Судом установлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на садовий будинок № [NUMBER] в [ADDRESS] , виданого 29.05.2001 власником будинку був [PERSON] (а.с. 4 т. 1). Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Каплуном Ю.В. 22.03.2024, [PERSON] є власником садового будинку [ADDRESS] , в порядку спадкування за заповітом після померлого [PERSON] (а.с. 203 т. 2). Між [PERSON] та [PERSON] було укладено договір оренди садового будинку№ [NUMBER] в СТ «Будівельник» по [ADDRESS] від 01.09.2009 (далі - договір оренди) (а.с. 5), Відповідно до п. 4 договору оренди садовий будинок здається в оренду з 01.09.2009 по 01.09.2014. Пунктами 8, 9 договору оренди передбачено, що орендар зобов`язується щомісяця сплачувати за свій рахунок витрачену електроенергію та кооперативні платежі. Орендар за свої кошти на свій розсуд проводить капітальні та поточні ремонти і зобов`язується не допускати псування будівлі. В разі виходу з ладу орендар проводить за свій рахунок ремонт опалювальної, сантехнічної системи та електрообладнання в садовому будинку. Згідно з п. 11 договору оренди по закінченню терміну договору оренди орендар зобов`язується здати садовий будинок у повному порядку та справності, а також за свій рахунок повинен виконати косметичний ремонт. Згідно з ч. 1 ст. 759 ЦК України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у володіння та користування за плату на певний строк. Договір найму укладається на строк, встановлений договором (ч. 1 ст. 763 ЦК України). Якщо наймач продовжує володіти та/або користуватися майном після закінчення строку договору найму, то, за відсутності заперечень наймодавця протягом одного місяця, договір вважається поновленим на строк, який був раніше встановлений договором (ч. 1 ст. 764 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 770 ЦК України у разі зміни власника речі, переданої у найм, до нового власника переходять права та обов`язки наймодавця. Частиною 1 ст. 785 ЦК України передбачено, що у разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі. Частиною 1 ст. 810 ЦК України передбачено, що за договором найму (оренди) житла одна сторона - власник житла (наймодавець) передає або зобов`язується передати другій стороні (наймачеві) житло для проживання у ньому на певний строк за плату. Предметом договору найму житла можуть бути помешкання, зокрема квартира або її частина, житловий будинок або його частина (ч. 1 ст. 812 ЦК України). У разі зміни власника житла, переданого у найм, до нового власника переходять права та обов`язки наймодавця (ст. 814 ЦК України). Договір найму житла укладається на строк, встановлений договором. Якщо у договорі строк не встановлений, договір вважається укладеним на п`ять років (ч. 1 ст. 821 ЦК України). Як установлено судом, строк дії договору оренди садового будинку закінчився 01.09.2014, однак, [PERSON] у встановлений в договорі строк будинок не звільнив. Виходячи з вищевикладеного, позов в частині виселення [PERSON] з садового будинку [ADDRESS] є обґрунтованим та підлягає задоволенню. Щодо позовних вимог про стягнення суми орендної плати та неустойки. Обґрунтовуючи позов в цій частині, позивач посилався на те, що [PERSON] не здійснював орендну плату за договорами оренди та у нього виникла заборгованість у розмірі 4 000 дол. США, у зв`язку з чим, позивач просив стягнути з відповідача на свою користь її еквівалент у розмірі 161 816 грн. 86 та відповідно до ст. 785 ЦК України просив стягнути неустойку у розмірі подвійної плати за найм за час прострочення у розмірі 323 633 грн. Частинами 1, 2, 5 ст. 762 ЦК України передбачено, що за найм (оренду) майна з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Якщо розмір плати не встановлений договором, він визначається з урахуванням споживчої якості речі та інших обставин, які мають істотне значення. Плата за найм (оренду) майна може вноситися за вибором сторін у грошовій або натуральній формі. Форма плати за найм (оренду) майна встановлюється договором найму. Плата за найм (оренду) майна вноситься щомісячно, якщо інше не встановлено договором. Відповідно до ч. 3 ст. 815 ЦК України наймач зобов`язаний своєчасно вносити плату за найм житла. Наймач зобов`язаний самостійно вносити плату за комунальні послуги, якщо інше не встановлено договором найму. Частинами 1-3 ст. 820 ЦК України передбачено, що розмір плати за найм житла встановлюється у договорі найму житла. Якщо законом встановлений максимальний розмір плати за найм житла, плата, встановлена у договорі, не може перевищувати цього розміру. Одностороння зміна розміру плати за найм житла не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Наймач вносить плату за найм житла у строк, встановлений договором найму житла. Якщо строк внесення плати за найм житла не встановлений договором, наймач вносить її щомісяця. Відповідно до ч. 2 ст. 785 ЦК України якщо наймач не виконує обов`язку щодо повернення речі, наймодавець має право вимагати від наймача сплати неустойки у розмірі подвійної плати за найм речі за час прострочення. Як установлено судом, відповідно до пунктів 5, 6 договору оренди орендна плата сплачується щомісяця по 120 грн. Сума договору сторонами визначена в 7 200 грн. Отже, укладаючи договір оренди, сторони погодили розмір плати за найм житла. Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (ч. 1 ст. 628 ЦК України). Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Оскільки умови договору є обов`язковими для сторін договору, відповідно до ч. 2 ст. 820 ЦК України одностороння зміна розміру плати за найм житла не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом, доказів того, що сторони погодили зміну умов плати за договором позивачем суду не надано, а тому позов в частині стягнення 161 816 грн. еквівалент суми 4 000 дол. США орендної плати є необґрунтованим. До того ж, зі змісту розписки, на яку посилається позивач (а.с. 6 т. 1) вбачається те, що відповідач зобов`язується сплатити власнику земельної ділянки № [NUMBER] в СТ «Будівельник» по вул. Синьоозерній, 14 у м. Києві суму у розмірі 4 000 дол. США заборгованості по оренді. В розписці не йде мова про те, що заборгованість у розмірі 4 000 дол. США виникла саме у зв`язку з орендою відповідачем садового будинку на підставі укладеного договору оренди. Одночасно, доказів виконання своїх зобов`язань за договором оренди щодо сплати орендної плати відповідачем суду не надано, а тому позов в частині стягнення орендної плати за договором підлягає частковому задоволенню, а саме стягненню з відповідача на користь позивача підлягає сума у розмірі 7 200 грн. орендної плати за договором оренди. Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 785 ЦК України зі [PERSON] на користь [PERSON] підлягає стягненню 14 400 грн. неустойки. Щодо позовних вимог про відшкодування моральної шкоди. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Частинами 2 - 4 ст. 23 ЦК України передбачено, що моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 3 постанови № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. У п. 5 зазначеної постанови роз`яснено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Частиною 1 ст. 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2 ст. 77 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч. 1 ст. 80 ЦПК України). Згідно з ч. 3 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У порушення зазначених вимог ЦПК України позивачем не надано доказів наявності моральної шкоди та доказів факту заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, а тому позов в частині стягнення з відповідача на користь позивача 50 000 грн. на відшкодування моральної шкоди задоволенню не підлягає. Щодо позовних вимог про зобов`язання відповідача провести косметичний ремонт будинку. Відповідно до ст. 773 ЦК України наймач зобов`язаний володіти та/або користуватися річчю відповідно до її призначення та умов договору. Якщо наймач володіє та/або користується річчю, переданою йому у найм, не за її призначенням або з порушенням умов договору найму, наймодавець має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Наймач має право змінювати стан речі, переданої йому у найм, лише за згодою наймодавця. Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 815 ЦК України наймач зобов`язаний використовувати житло лише для проживання у ньому, забезпечувати збереження житла та підтримувати його в належному стані. Наймач не має права провадити перевлаштування та реконструкцію житла без згоди наймодавця. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Позов не містить обґрунтування позовних вимог про зобов`язання відповідача провести косметичний ремонт будинку, а тому не підлягає задоволенню у зв`язку з необґрунтованістю. Ураховуючи те, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, відповідно до ст. 141 ЦПК України, судові витрати, понесені позивачем у вигляді судового збору у розмірі 2 422 грн. 40 коп. підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.

Outcome: partial