Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-08 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з позовом, в якому просив зняти арешти з нерухомого майна, належного на праві власності [PERSON] (РНОКПП: [NUMBER] ), а саме з житлового будинку, загальною площею 94.3 кв.м, та земельної ділянки, площею 0.0483 га, кадастровий номер №\~5122782600:03:002:0178, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , накладені на підставі ухвали Суворовського районного суду м. Одеси від 03.05.2012 року у справі №\~1527/6476/12, реєстраційні номери обтяжень №\~12458468 та №\~12458656. Заявлені позовні вимоги представник позивача мотивує тим, що наявність обтяжень (арештів) №\~12458468 та №\~12458656 від 03.05.2012 року, накладених ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 03.05.2012 року у справі №\~1527/6476/12, перешкоджають власнику [PERSON] вільно користуватись та розпоряджатись нерухомим майном, а саме: житловим будинком, загальною площею 94.3 кв.м, та земельною ділянкою, площею 0.0483 га, кадастровий номер № 5122782600:03:002:0178, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Представник позивача у позові вказує, що право власності на вказані об`єкти нерухомого майна набуто [PERSON] в результаті придбання житлового будинку, загальною площею 94.3 кв.м, та земельної ділянки, площею 0.0483 га, кадастровий номер № 5122782600:03:002:0178, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] на прилюдних торгах (аукціоні) за допомогою системи електронних торгів арештованим майном Державним підприємством «СЕТАМ» (надалі ПП «СЕТАМ»), лот №\~547606. У позові зауважено, що виконавчі документи по виконанню рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 03.05.2012 року у справі №\~1527/6476/12 після набрання ним законної сили, до виконавчої служби чи приватного виконавця не подавалися, виконавчі провадження не відкривалися, тому, враховуючи, що після набрання рішенням законної сили минуло більше 90 днів є підстави для скасування заходів забезпечення позову. Також, представник позивача зазначає, що [PERSON] звертався до Суворовського районного суду м. Одеси із заявою про скасування заходів забезпечення позову за власної ініціативи суду, застосованих ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 03.05.2012 року у справі №\~1527/6476/12 за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення коштів в розмірі 155 000 доларів США, в задоволенні якої [PERSON] було відмовлено. У вищевказаній ухвалі суд зазначив, що [PERSON] не є учасником цивільної справи №\~1527/6476/12, оскільки не приймав участі під час розгляду вказаної справи ні в якості позивача, відповідача або третьої особи (у розумінні положень статті 42 ЦПК України), тому він позбавлений права на звернення до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 03.05.2012 у справі №\~1527/6476/12, в порядку ст. 158 ЦПК України. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.10.2024 року, суддею-доповідачем визначено Литвинюк А.В. та передані матеріали для розгляду. Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу. Ухвалою Комінтернівського суду Одеської області від 10.10.2024 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, а також визначено відповідачам п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Виходячи зі змісту ст. 174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. За правилами, визначеними нормою ст. 178 ЦПК України, у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Згідно ч. 7, 8 ст. 178 ЦПК України, відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Як вбачається з матеріалів справи, відзив на позовну заяву від відповідачів до суду не надходив, відповідно, відповідачі у справі не скористалася правом на подання до суду відзиву на позовну заяву в установлені строки. Відтак, суд вважає належним вирішувати справу за наявними матеріалами. 17.03.2025 року від представника позивача [PERSON] , адвоката Теребухи Катерини Іванівни у системі «Електронний суд» надійшли додаткові пояснення у справі, в яких викладено позицію сторони позивача щодо обґрунтування підстав звернення із позовом про звільнення майна з-під арешту до Комінтернівського районного суду Одеської області, а також щодо визначення суб`єктного складу справи. Ухвалою Доброславського районного суду Одеської області від 30.04.2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 09.06.2025 року о 15:00 годині в приміщенні Доброславського районного суду Одеської області, розташованому за адресою: Одеська область, Одеський район, с-ще. Доброслав, вул. Захисників Маріуполя, 51 (зала судових засідань №\~2). У судове засідання у справі, призначене на 09.06.2025 року о 15:00 годині у приміщенні Доброславського районного суду Одеської області, учасники справи не з`явилися. Про дату, час та місце розгляду справи учасники повідомлялися належним чином, у відповідності до вимог ст. 128 ЦПК України, що підтверджується матеріалами судової справи. 09.06.25 року представник позивача [PERSON] , адвокат Теребуха Катерина Іванівна через систему «Електронний суд» надала заяву про розгляд справи у відсутність позивача та його представника, в якій просила задовольнити позовну заяву з підстав, викладених у неї, проти заочного розгляду справи не заперечувала. Відповідно до п. 2, 6 ч. 2 ст. 43, ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники справи та їх представники зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, виконувати процесуальні дії встановлені судом та добросовісно користуватися своїми процесуальним правами. Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. v. SPAIN, №\~11681/85, § 35, Європейський суд з прав людини (надалі ЄСПЛ), від 07 липня 1989 року). Відповідно до сталої практики ЄСПЛ сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (справа «Олександр Шевченко проти України» 26 квітня 2007 року, справа №\~171; Трух проти України» від 14 жовтня 2003 року). Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Тобто, з урахуванням наведеного, у відповідності до вимог цивільно-процесуального законодавства, учасники справи були завчасно належним чином повідомленими судом про дату, час та місце слухання справи. За вказаних обставин, суд приходить до висновку про можливість проведення судового засідання за відсутністю учасників судового розгляду, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та прийняття законного і обґрунтованого рішення. Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи № 361/8331/18 від 1 жовтня 2020 року. В зазначеній постанові Верховний Суд виходив з такого: «якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні». Отже, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Стаття 280 ЦПК України визначає, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Оскільки, відповідачі [PERSON] та [PERSON] не з`явилися в судове засідання, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце судового розгляду, не повідомивши суду про поважність причини неявки та не надали відзиви, суд вважає за необхідним по даній справі провести заочний розгляд. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності,

Outcome: approved