Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-09 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до Київського районного суду м. Харкова з позовною заявою, в якій просила розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем [PERSON] , зареєстрований 06.06.2019 року Холодногірським районним у місті Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №223 від 04.06.2019 року. В обґрунтування позову зазначено, що з 04.06.2019 року позивач перебуває в зареєстрованому шлюбі з відповідачем [PERSON] . Від шлюбу спільних дітей не мають. Протягом останнього року разом не живуть, спільне життя з відповідачем не склалося через різні погляди на сімейне, повсякденне життя, несумісність характерів відсутність взаєморозуміння. В зв`язку з викладеним, вважає збереження сім`ї неможливим та просить розірвати шлюб. Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 23.01.2025 року цивільну справу надіслано за підсудністю до Зміївського районного суду Харківської області. Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 17.04.2025 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи, призначено справу до судового розгляду. Учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, причини неявки суду не повідомили. Позивач [PERSON] подала заяву, в якій просила провести розгляд справи за її відсутності. Позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. Відповідач, який належним чином повідомлявся про час та місце судового розгляду, в тому числі шляхом направлення судових повісток, СМС-повідомлень та оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, повторно в судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив, заяв про відкладення розгляду справи, відзиву на позов не подавав. На підставі статті 280 ЦПК України ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 10.06.2025 року постановлено ухвалити заочне рішення по справі. В зв`язку з неявкою учасників, відповідно до ч.2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши доводи позовної заяви та письмові докази, додані в обгрунтування позовних вимог, судом встановлено, що: 04.06.20199 року між позивачем та відповідачем укладений шлюб, зареєстрований Холодногірським районним\~у місті\~Харкові відділ\~державної реєстрації\~актів цивільного\~стану Головного\~територіального управління\~юстиції у\~Харківській області,\~актовий запис\~№223 від 04.06.2019 року, що підтверджується Свідоцтвом про шлюбу, серії [NUMBER] , виданим 04.06.2019 року Холодногірським районним\~у\~місті\~Харкові відділ\~державної\~реєстрації\~актів цивільного\~стану\~Головного\~територіального управління\~юстиції\~у\~Харківській області (а.с. 10). Як вбачається з позовної заяви, сторони тривалий час проживають окремо, спільне господарство не ведуть, сімейні стосунки не підтримуються, в зв`язку з чим позивач вважає подальше збереження сім`ї неможливим, а відповідач не надав жодних доказів на спростування вказаних відомостей. Оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд дійшов наступного: Частинами 1, 3 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Згідно статті 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен з подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Статтею 24 Сімейного кодексу України, крім іншого, визначено, що примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Відповідно до Протоколу №7 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зі змінами, внесеними Протоколом №11 (стаття 5), кожен із подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання. Ця стаття не перешкоджає державам вживати таких заходів, що є необхідними в інтересах дітей. Відповідно до ч.2\~статті 104 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Згідно з ч.3\~статті 105 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до положень\~статті 110 цього Кодексу. За змістом статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до ч.3\~статті 109 Сімейного кодексу України,\~суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей. Досліджуючи вказані обставини, суд приходить до висновку, що подружні відносини між сторонами фактично припинені, примирення між подружжям неможливе, подальше спільне життя й збереження шлюбу суперечитиме інтересам сторін, в зв`язку з чим позов підлягає задоволенню. Частиною 3\~статті 115 Сімейного кодексу України\~передбачено, що документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Відповідно до\~статті 113 Сімейного кодексу України,\~особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оскільки відповідач жодних заяв до суду не подавала, слід залишити сторонам прізвище без змін. Позивачем в позовній заяві не заявлялися вимоги щодо розподілу судових витрат, в зв`язку з чим,

Outcome: approved