Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-03 00:00:00

Акціонерне товариство "Таскомбанк" звернулось до Червонозаводського районного суду м. Харкова з позовом до [PERSON] , в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за заявою-договором № 002/9484560-SP від 01.03.2021 року в розмірі 51 759, 25 грн. та судові витрати. В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що 01.03.2021 року між АТ "Таскомбанк"\~ та [PERSON] було підписано Заяву-анкету № 169427, щодо приєднання до Публічної пропозиції АТ «ТАСКОМБАНК» на укладення Договору про відкриття поточного рахунку та видачу платіжної кратки, надання банківських, фінансових та інших послуг в межах проекту «Sportbank». [PERSON] з 19.02.2021 року є власником поточного рахунку у гривні № [NUMBER] , який відкритий до Заяви № 16 9427 з номером Кредитного договору № 002/9484560-SP від 01.03.2021. Позичальнику було надано послугу Кредитування рахунку та встановлено Ліміт кредитування рахунку в межах максимальної суми загального ліміту кредитування для вказаного продукту, що склало 100000 гривень, а саме: надані кредитні кошти в сумі 24 000, 00 грн.; процентна ставка за встановленим кредитним лімітом 0,22 %; строк користування 12 місяців з автоматичною пролонгацією. Цільове призначення кредиту - на споживчі потреби. Кредитні кошти відповідачу було надано у спосіб, зазначений в кредитному договорі, що підтверджується відповідною випискою, отже кредитодавець, свої обов`язки за кредитним договором виконав в повному обсязі. В подальшому відповідач перестав виконувати умови кредитного договору в повній мірі, а саме, перестала сплачувати заборгованість по кредиту та процентах. Умови вищезазначеного кредитного договору позичальником лишаються невиконаними, кредитні кошти у встановлені договором строки не повернуті, що мало наслідком утворення заборгованості. Станом на 13.01.2025 року заборгованість за Заявою-договором № 002/9484560-SP від 01.03.2021 (кредитна заборгованість), становить 51 759, 25 грн., з яких: заборгованість за тілом кредиту 23 659, 26 грн., заборгованість за процентами 28 099, 99 грн. Зазначені обставини і стали підставою для звернення позивача до суду. 13 травня 2025 року відповідач [PERSON] подав до суду відзив на позовну заяву в якому частково заперечує проти позовних вимог та просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог в частині стягнення нарахованих відсотків. В обґрунтування відзиву відповідач зазначає, що банк в позовній заяві стверджує та підтверджує наданими доказами, що [PERSON] шляхом підписання Заяви-анкети №169427 приєднався до Публічної пропозиції АТ «Таскомбанк» на укладення Договору про відкриття поточного рахунку та видачу платіжної картки. Доказів укладення кредитного договору між АТ «Таскомбанк» та [PERSON] не надано. Надана Банком Заява-анкета №169427 не містить умов про нарахування відсотків за користування кредитними коштами, нарахування інших платежів, також надана Публічна пропозиція АТ «Таскомбанк» на укладення Договору про відкриття поточного рахунку, яка не підписувалася відповідачем, не містить конкретних умов про нарахування відсотків за користування кредитними коштами. Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 11.03.2025 року матеріали цивільної справи за позовом АТ "Таскомбанк" до [PERSON] про стягнення заборгованості було направлено до Жовтневого районного суду м. Харкова для розгляду по суті відповідно до ст. 31 ЦПК України. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 31.03.2025 року відкрито провадження по справі та призначено її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження. У судове засідання представник позивача не з`явився, в позовній заяві просили розгляд справи провести за відсутності представника позивача. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, в відзиві на позовну заяву просив суд розглянути справу за відсутності відповідача. Відповідно до п. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розглянувши матеріали справи, дослідивши надані докази в їх сукупності, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні правовідносини. Судом встановлено, що 01.03.2021 між Акціонерним товариством «ТАСКОМБАНК» та [PERSON] було підписано Заяву-анкету № 169427 щодо приєднання до Публічної пропозиції АТ «ТАСКОМБАНК» на укладення Договору про відкриття поточного рахунку та видачу платіжної кратки, надання банківських, фінансових та інших послуг в межах проекту «Sportbank». Положеннями анкети-заяви визначено, що [PERSON] просить відкрити поточний рахунок № [NUMBER] у національній валюті України та встановити ліміт кредитування. Відповідач підтвердив, що приймає усі умови Публічної пропозиції (оферти) АТ «ТАСКОМБАНК» на укладення Договору про відкриття поточного рахунку та видачу платіжної картки, надання банківських, фінансових та інших послуг в межах проекту «Sportbank» (далі Публічна пропозиція), яка розміщена разом з додатками, в т.ч але не виключно,тарифами, Довідкою про систему гарантування вкладів фізичних осіб, Паспортом споживчого кредиту на сайті Банку https://tascombank.ua/та https://sportbank.com.ua посилання на примірники якої, разом з додаткамиВідповідач отримав в Мобільному додатку «Sportbank», і з якою він ознайомлений, повністю згоден, зміст розуміє, положень якої зобов`язався неухильно дотримуватися. В цьому випадку датою відправлення Публічної пропозиції вважається дата, з якої в Мобільному додатку стає доступним текст Публічної пропозиції (посилання на її примірники). Проект Заяви-анкети та Публічної пропозиції був наданий Відповідачу Банком, та підписані ним Заява-анкета та Публічна пропозиція відповідають наданим проектам. Окрім цього, Позичальник беззастережно погодився з тим, що Банк має право на свій розсуд в односторонньому порядку змінювати (зменшувати або збільшувати) розмір Ліміту Кредитування (дозволеного кредитного ліміту). Погодився з тим, що про зміну Ліміту кредитування Банк повідомляє Позичальника шляхом надсилання повідомлень у Мобільний додаток. Акцептована відповідачем Публічна пропозиція разом з даною Заявою-анкетою складають Договір про відкриття поточного рахунку та видачу платіжної картки, надання банківських, фінансових та інших послуг в межах проекту «Sportbank». Відповідно до довідки АТ «Таскомбанк» встановлено, що [PERSON] з 19.02.2021 є власником поточного рахунку у гривні № [NUMBER] , який відкритий до Заяви-Анкети Заяви № 169427 з номером Кредитного договору № 002/9484560-SP від 01.03.2021, № картки [NUMBER] , відкритого в АТ «ТАСКОМБАНК». Згідно з розрахунком заборгованості по кредитному договору № 002/9484560-SP від 01.03.2021, станом на 13.01.2025 загальний розмір заборгованості [PERSON] перед Акціонерним товариством «ТАСКОМБАНК» складає 51 759, 25 грн., з яких: заборгованість за тілом кредиту 23 659, 26 грн., заборгованість за процентами 28 099, 99 грн. З виписки по особовому рахунку № [NUMBER] , відкритому на ім`я [PERSON] за період з 01.03.2021 по 14.01.2025 вбачається, що кредитні кошти від Акціонерного товариства «ТАСКОМБАНК» за вказаним вище кредитним договором він отримував та користувався ними. Принцип свободи договору як один із загальних засад цивільного законодавства декларується вст 3 Цивільного кодексу України. Відповідно достатті 6 цього Кодексусторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ст. 627 Цивільного кодексу України). Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ «Таскомбанк»). Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633,634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Згідно із частиною першою статті 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Таким чином, в разі укладення договору кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] підписав Заяву-анкету № 169427 щодо приєднання до Публічної пропозиції АТ «ТАСКОМБАНК» на укладення Договору про відкриття поточного рахунку та видачу платіжної кратки, надання банківських, фінансових та інших послуг в межах проекту «Sportbank» від 01.03.2021, за умовами якої відповідач отримав грошові кошти шляхом встановлення кредитного ліміту. Відповідно до виписки по картці відповідача встановлено, що останній користувався кредитною карткою та наданими кредитними коштами. Отже, враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку позивачу не повернуті, а також з огляду на вимоги ч. 2ст. 530 ЦК України, за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача 23 659, 26 грн. заборгованості за тілом кредиту. Водночас, щодо вимоги позивача про стягнення процентів, суд бере до уваги те, що в заяві-анкеті № 169427 від 01.03.2021 процентна ставка не зазначена. Проте, позивач, заявляючи позовну вимоги про погашення кредиту, просить суд, у тому числі, крім тіла кредиту, стягнути з відповідача і заборгованість за відсотками за користування кредитом у розмірі 28 099, 99 грн. Позивач, обґрунтовуючи право вимоги в цій частині, в тому числі їх розмір і порядок нарахування, окрім розрахунку заборгованості, посилається наПублічну пропозицію (оферту)Акціонерного товариства «ТАСКОМБАНК» Тарифи за продуктом «Sportbank», які відповідач нібито отримав в мобільному додатку «Sportbank», і з якою він ознайомлений. Однак, матеріали справи не містять доказів того, що саме з цією офертою та тарифами був ознайомлений відповідач та погодився з ними, підписуючи заяву-анкету про приєднання до Публічної пропозиції Акціонерного товариства «ТАСКОМБАНК». Тому суд не бере до уваги посилання позивача на вищезазначені документи в частині, що стосуються нарахованих відсотків за користування кредитними коштами. За таких обставин, суд доходить висновку, що без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу умови та правила надання банківських послуг, відсутність в заяві-анкеті домовленості сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, не можуть достовірно підтверджувати вищенаведене. Тому, з огляду на викладене, надані позивачем Публічна пропозиція (оферта) Акціонерного товариства «ТАСКОМБАНК», відомості картки за продуктом «Sportbank», зокрема, тарифи, не можуть вважатися складовою кредитного договору й щодо будь-яких інших встановлених нових умов та правил, чи можливості використання банком додаткових заходів, які збільшують вартість кредиту, чи щодо прямої вказівки про збільшення прав та обов`язків кожної із сторін, якщо вони не підписані та не визнаються позичальником, а також, якщо ці умови прямо не передбачені, як у даному випадку, в Анкеті-заяві позичальника, яка безпосередньо підписана останнім і лише цей факт може свідчити про прийняття позичальником запропонованих йому умов та приєднання як другої сторони до запропонованого договору. Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом, що викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.07.2019 року у справі № 342/180/17, провадження № 14-131цс19. Отже, відсутні підстави вважати, що сторони обумовили у письмовому вигляді ціну договору, яка встановлена у формі сплати процентів за користування кредитними коштами. Інших доказів існування погоджених сторонами істотних умов Договору від 01.03.2021, зокрема, щодо умов та порядку сплати процентів, крім зазначених вище, і з якими, як вважає позивач, відповідач був ознайомлений, позивач не зазначив. Таким чином, суд не вбачає підстав для стягнення з відповідача заборгованості за відсотками у розмірі 28 099, 99 грн., з огляду на недоведеність заявленої вимоги. За змістом ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. З урахуванням викладених обставин справи, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог та стягнення з [PERSON] на користь АТ «Таксомбанк» заборгованості за кредитним договором у вигляді заборгованості з тіла кредиту в розмірі 23 659, 26 грн., в іншій частині вимоги позову задоволенню не підлягає. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до ст. 141 ЦПК України пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі викладеного та

Outcome: partial