Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-28 00:00:00

У серпні 2024 року позивачка [PERSON] звернулася до Шевченківського районного суду м.Києва із позовом до відповідача [PERSON] про розірвання шлюбу. Позовну заяву обґрунтовано тим, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 13.08.2011. Від шлюбу сторони не мають спільних дітей. Позивачка вказує, що спільне життя з відповідачем у неї не склалося у зв`язку із різними поглядами на сімейне життя. Вказане стало підставою для втрати взаєморозуміння та почуття любові один до одного. Також позивачка зазначає, спільне господарство сторонами не ведеться, шлюб набув формальних ознак та примирення між сторонами є неможливим. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.08.2024 матеріали вказаної позовної заяви передані для розгляду судді Макаренко І.О. Розпорядженням керівника апарату Шевченківського районного суду м.Києва від 21.02.2025 призначено повторний автоматизований розподіл справи № 761/28818/24 у зв`язку з тим, що суддю Макаренко І.О. наказом голови суду від 05 лютого 2025 року № 02-04-К-27 відраховано зі штату суддів Шевченківського районного суду міста Києва у зв`язку зі звільненням у відставку відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 04 лютого 2025 року № 171/0/15-25. Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.02.2025 матеріали вказаної справи передані для розгляду судді Аббасовій Н.В. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 18 березня 2025 року у справі про розірвання шлюбу відкрито провадження та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Позивачка в судове засідання не з`явилася, повідомлена належним чином, разом із позовом представником позивача було подано заяву про розгляд справи у відсутності позивача. Відповідач в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про дату та час розгляду справи. Поштова кореспонденція (ухвала про відкриття провадження та копія позовної заяви з додатками, а також судові повістки, що направлялися за адресою місця реєстрації відповідачки, поверталися до суду неврученими з відміткою «Укрпошти» про причини повернення - «за закінченням терміну зберігання». Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Таким чином, суд вважає повідомлення відповідача про розгляд даної справи належним. Так, у встановлений судом строк відповідачем відзиву на позовну заяву подано не було. Жодних заяв, клопотань, пояснень з приводу позовних вимог або заперечень на позовні вимоги в будь-якій іншій формі від відповідача на адресу суду не надходило, у зв`язку з чим суд позбавлений можливості встановити позицію останнього щодо предмету спору. Згідно із ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Таким чином суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи із ухваленням заочного рішення. Враховуючи те, що розгляд справи здійснюється судом в порядку спрощеного позовного провадження за відсутності учасників справи,

Outcome: approved