Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-01 00:00:00

30.05.2025 [PERSON] звернулась до Дарницького районного суду м. Києва із заявою про видачу обмежувального припису. Заявниця просить суд видати обмежувальний припис стосовно [PERSON] на строк шість місяців, яким визначити тимчасові обмеження його прав. Заяву обґрунтовано таким. Між [PERSON] (надалі також Заявник 1, Потерпіла 1), та громадянином України [PERSON] (надалі також Заінтересована особа, Кривдник) 09.09.2021 Дарницьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) було зареєстровано шлюб (актовий запис № 1756). У шлюбі народилася спільна дитина - донька [PERSON] , [INFO] (надалі також Заявник 2, Потерпіла 2). Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 31.01.2023 у справі № 753/15155/22 шлюб розірвано. Під час шлюбу заявниця неодноразово потерпала від психологічного та фізичного насильства зі сторони [PERSON] , зокрема, - образ нецензурними словами, погрозами побиттям, застосовуванням фізичної сили, знущаннями тощо. 3 31.01.2022 вона з [PERSON] проживають окремо - вона із донькою спільно за адресою: [ADDRESS] , а [PERSON] - за місцем своєї реєстрації. На цей час вони з [PERSON] вимушено продовжують спілкування з метою виконання батьківських обов?язків. Однак, попри припинення шлюбних відносин та окремого проживання, здійснення фізичного, психологічного та економічного насилля з боку [PERSON] в її сторону не припиняється. У зв?язку з цим, з метою захисту прав та інтересів постраждалих осіб - її, [PERSON] , та дитини - [PERSON] , в інтересах якої вона діє я як мати та її законний представник, від домашнього насильства з боку Кривдника, - [PERSON] , вимушена звернутися до суду із цією заявою та просити суд видати стосовно [PERSON] обмежувальний припис. Обставини, що свідчать про необхідність видачі судом обмежувального припису, та докази, що їх підтверджують. 24.10.2022 розпорядженням № 466 «Про визначення участі батька у вихованні його дитини» (надалі також Розпорядження), Службою у справах дітей та сім?ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації було визначено участь батька, [PERSON] , у вихованні дитини, - [PERSON] , [INFO] , та встановлено йому спілкування з дитиною за наступним графіком у присутності матері: ? щосереди, щоп?ятниці з 18.00 до 19.30 год.; друга, четверта неділя місяця з 10.00 до 12.00 год. Зобов?язано батька дитини, [PERSON] , забирати та повертати дитину за адресою її проживання (перебування), дотримуватись режиму виховання та харчування, розвитку дитини, не допускати протиправних дій та негативних розмов стосовно матері дитини. - [PERSON] . Зобов?язано її, [PERSON] , не перешкоджати батькові брати участь у вихованні дитини та спілкуванні з нею, не допускати протиправних дій та негативних розмов стосовно батька дитини, - [PERSON] . Однак [PERSON] не дотримується зазначеного в Розпорядженні графіку зустрічей із донькою. Він в більшості випадків не приїздить на погоджені зустрічі та не завжди завчасно попереджає про те, що не приїде на зустріч із донькою. Про причини своєї відсутності її не повідомляє (зазначені факти підтверджуються, зокрема, долученими до цієї заяви скріншотами повідомлень (її із [PERSON] переписки) та відеозаписами від 23.08.2023, від 25.08.2023, від 30.08.2023, від 08.09.2023, від 13.09.2023). Так, наприклад, із відеозаписів вбачається, що [PERSON] 27.09.2023 не з?явився на зустріч з донькою. Свідком стала наша сусідка, яка поверталася додому і побачила, що двері до подвір?я заявниці відчинені. Сусідка поцікавилася, чому вона разом з дитиною не святкуємо її День народження, а стоїмо на вулиці. Цей момент був зафіксований на камеру, яка була на одязі зачявниці. Через агресивну поведінку [PERSON] , вона вимушена зустрічі фіксувати на камеру з метою своєї безпеки та безпеки дитини. 29.09.2023 (наступна зустріч по графіку Розпорядження) [PERSON] на зустріч із донькою також не приїхав (підтверджується відеозаписами). При кожній зустрічі з донькою [PERSON] абсолютно формально виконує Розпорядження, - виключно своєю присутністю у встановлені години. Він взагалі не цікавиться життям дитини, не спілкується з дитиною, не шукає підхід до дитини, а лише приїздить з метою здійснення психологічного та фізичного тиску на неї та дитину, щоб з?ясувати зі нею стосунки у звичній для нього агресивній манері. [PERSON] , приїхавши на зустріч з дитиною, відразу починає себе дуже агресивно поводити: кричати, розмахувати руками, погрожувати заявниці, залякувати, принижувати. Все це він робить в присутності дитини, чим сильно її лякає. Після таких зустрічей з батьком дитина завжди надмірно збуджена та погано спить вночі. Така поведінка [PERSON] викликає у неї обґрунтовані побоювання за свою безпеку та безпеку спільної доньки, спричиняє емоційну невпевненість, нездатність захистити себе та завдає шкоди психічному здоров?ю нас з донькою. Так, наприклад, з відео від 03.11.2023 вбачається, що між батьком та дитиною немає абсолютно ніякого психоемоційного зв?язку, [PERSON] не знає [PERSON] як батька, вона страшенно боїться його і не хоче залишатися з ним ні на хвилину наодинці. На цій черговій зустрічі 03.11.2023 дитину на побачення із [PERSON] вивела бабуся - [PERSON] , так як заявниця погано себе почувала в той день, а тому була у лікаря (через хвилювання, зумовлене попереднім спілкуванням з [PERSON] , піднявся рівень глюкози в крові). Як вбачається із відео, [PERSON] фактично прийшов не побачити свою доньку та провести з нею час, а прийшов продовжувати конфлікт з заявницею. На відео [PERSON] постійно кричить: «где мать?», що свідчить про те, що йому абсолютно байдуже на дитину, його головною метою є зустріч зі мною, адже саме при зустрічі він може завдавати їй фізичного та психологічного насилля: кричати на неї, ображати, штовхати, принижувати тощо. Саме по собі проведення часу з дитиною йому не цікаве. Попри плач, крики, страх та небажання дитини бути поруч із [PERSON] , він все ж насильно утримує її біля себе та вимагає моєї присутності, чим завдає ще більшої шкоди психологічному стану малолітньої [PERSON] . Тобто фактично він здійснює як психологічне, так і фізичне насилля над дитиною. А коли бачить, що досягнути бажаного не вдається, залишає дитину в спокої і викликає поліцію, якій повідомляє, що Розпорядження не виконується, що заявниця нібито перешкоджаю йому бачитися із донькою. 03.11.2023 на дзвінок [PERSON] вона, попри погане самопочуття, все ж прибігла на зустріч, аби заспокоїти доньку, яка до того ж ще й впала під час спілкування зі своїм татом. Прийшовши, з?ясувала, що [PERSON] викликав поліцію і сам пішов. Вся ця ситуація викликала неабияке хвилювання і сильний стрес у неї. Повернувшись додому, вона заміряла рівень глюкози в крові, який становив 17,5 мл/моль при нормі 3,5-5,5 мл/моль. [PERSON] постійно - як при зустрічі, так і в телефонному режимі, ображає та принижує їїе, зокрема, і в присутності їх малолітньої доньки. А це, звісно, негативно впливає на її психоемоційний стан. Так, наприклад, з повідомлень від 07.06.2023, що долучаються до цієї заяви, вбачається, що [PERSON] в своїх листах до заявниці використовує виключно нецензурну лексику, словесно принижує її та її рідних. Зміст таких повідомлень не відповідає дійсності та завдає їй моральної шкоди, шкодить її психологічному та психоемоційному здоров?ю. В листуванні та й при зустрічі [PERSON] постійно висміює її стан здоров?я (захворювання на цукровий діабет та є особою з інвалідністю другої групи) та принижує її, здійснює над нею психологічне насилля. Також з доданих скріншотів повідомлень видно, що [PERSON] шантажує її фінансово, погрожуючи зменшенням виплат на дитину, які він перераховує першого числа кожного місяця, чим здійснює і по відношенню до мене та спільної дитини економічне насилля (скріншоти повідомлень додаються). Через постійну агресивну поведінку [PERSON] , спрямовану на Заявників, його погрози та психологічний тиск, 13.02.2023 заявниця звернулася до Служби у справах дітей та сім?ї з відповідною заявою та доказами словесних образ і принижень від [PERSON] , в якій просила захистити її із дитиною від агресії та руйнуючої поведінки [PERSON] (копія заяви додається). 13.04.2023 вона отримала відповідь від Служби у справах дітей та сім?ї, в якій було зазначено, що з [PERSON] була проведена бесіда, він був ознайомлений із віковими потребами дитини і встановлено, що [PERSON] здатний їх задовольняти, а також батькам було рекомендовано звернутися до Центру сім?ї Дарницького району міста Києва для отримання консультації психолога та медіатора для запобігання конфліктних ситуацій між мною та [PERSON] (копія листа додається). Однак [PERSON] , будучи абсолютно не зацікавленим у налагодженні відносин із Заявниками, жодного разу не відвідував психолога та медіатора Центру сім?ї Дарницького району міста Києва, що свідчить про його незацікавленість в будуванні нормальної комунікації зі мною заради дитини. Зазначений факт є цілком зрозумілим та передбачуваним, адже основною метою [PERSON] є не благополуччя спільної дитини, а здійснення над нею психологічного насилля. [PERSON] погрожує їй у звуженні її батьківських прав, зазначаючи, що для цього достатньо, щоб стосовно неї було складено всього лише три протоколи про адміністративне правопорушення, - невиконання нею обов?язків щодо виховання дитини (у тому числі, щодо невиконання рішення органу опіки та піклування щодо визначення способів участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від дитини). [PERSON] погрожує їй тим, що відбере дитину. Фактично, усі нібито його побачення з дитиною і зводяться до того, що він приїжджає і відразу викликає поліцію, якій повідомляє, що заявниця не виконує Розпорядження та не дає йому бачитися із дитиною. [PERSON] спеціально по приїзду одразу розпочинає конфлікт без будь-яких для того підстав. Поведінка [PERSON] поглиблюється тим, що він навмисно змушує нервувати її з огляду на її хворобу - цукровий діабет (докази додаються). Адже є загальновідомим фактом, що хворим на цукровий діабет людям категорично не можна нервувати, а колишній чоловік навмисно створює умови (погрозами, шантажем), щоб погіршити її стан здоров?я. Така поведінка [PERSON] є умисною, бо він чудово знає, що її стан здоров?я різко та значно погіршується, коли вона нервує. Після кожного приїзду [PERSON] до дитини, вона має високий рівень цукру в крові через його нахабну, агресивну та лякаючу манеру спілкування з нею при дитині. [INFO] під час побачення Кривдника з донькою в результаті його агресивної поведінки постраждала їх спільна з ним донька - [PERSON] . [PERSON] , не контролюючи свою надмірну агресію, махаючи руками, перевернув коляску, в якій сиділа малолітня [PERSON] , що підтверджується доданим до цієї заяви відеозаписом від б19.08.2023. Того дня на зустрічі разом з дитиною була її мама - [PERSON] (бабуся дитини), яка фізично постраждала від агресії [PERSON] (він штовхнув її на чужу автівку, вивихнув палець та ногою ще декілька разів вдарив [PERSON] по стегну). У зв?язку з цим, заявниця вимушена була знову звернутися із заявою від 06.07.2023 до Служби у справах дітей та сім?ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, в якій повідомила останню про те, що виконання Розпорядження становить загрозу життю та здоров?ю дитини - [PERSON] (копія заяви додається). Але таке звернення знову не дало результату. Зважаючи на це, вона й досі вимушена продовжувати виконувати Розпорядження та забезпечувати побачення [PERSON] із [PERSON] в її присутності щосереди, щоп?ятниці з 18.00 до 19.30 год. та в другу, четверту неділю місяця з 10.00 до 12.00 год. та увесь час (коли звичайно [PERSON] приїздить) терпіти приниження, погрози та образи. Вона, коли це можливо, намагається брати також на зустрічі із Кривдником свого тата, аби хоч трохи почуватися захищеною та не хвилюватися за життя та здоров?я своєї дитини. 21.05.2025 о 18:00 год, як зазвичай, на виконання Розпорядження, малолітня [PERSON] була зібрана та очікувала на зустріч із [PERSON] , але той так і не приїжджав (відео з камери спостереження, встановленої на даху її будинку, та з її нагрудної камери додаються). Як вбачається із долучених відео, близько 18:40 год. [PERSON] прибув до місця побачення з донькою, яке знаходиться за адресою місця її проживання, - [ADDRESS] , одразу із патрулем поліції, яку він викликав, щоб зафіксувати нібито факт її перешкоджання йому у спілкуванні та побаченні з [PERSON] (відео з камери спостереження, встановленої на даху її будинку, та з її нагрудної камери додаються). По приїзду працівниками поліції було встановлено, що з її боку жодних порушень немає. Зважаючи на це, [PERSON] в її присутності пішла проводити час із батьком на ігровий майданчик. Але на ігровому майданчику, [PERSON] почав штовхати та погрожувати заявниці. Вона дуже злякалася за життя та здоров?я малолітньої [PERSON] та схопила її на руки. В той же час [PERSON] з усієї сили завдав їй ударів, зачепивши при цьому і доньку, через що вона разом із дитиною на руках впала. В той час до них підбіг невідомий чоловік та заступився за них перед Кривдником. Перебуваючи в шоковому стані, вона набрала свою маму, щоб повідомити їй про те, що сталося. Патрульна поліція, яка попередньо приїхала на виклик Кривдника, ще не поїхала, а тому вона оперативно прибула до місця події, - ігрового майданчика. По приїзду працівниками поліції було видано стосовно [PERSON] . Терміновий заборонний припис від 21.05.2025 (копія додається), з якого вбачається, що Кривдник здійснював відносно неї психологічне (словесно ображав, обзивав, шантажував, погрожував) та фізичне (штовхав, давав стусанів, смикав та ін.) насилля. Зазначеним приписом [PERSON] встановлено наступні заходи термінового заборонного припису стосовно кривдника: - заборона на вхід та перебування в місці проживання (перебування) постраждалої особи; - заборона в будь-який спосіб контактувати з постраждалою особою. Терміновий заборонний припис винесений строком на три доби з 20 год. 20 хв. 21.05.2025 до 20 год. 20 хв. 24.05.2025. Також була викликана швидка допомога, працівниками якої їй було виміряно тиск, який був значно підвищений та становив 130 на 80, пульс 120 ударів на хвилину, та рівень глюкози в крові, який становив 15,2 мл/моль (за норми 3,5-5,5 мл/моль), що втричі перевищував норму. Про високий вміст цукру в крові ввечері 21.05.2025 свідчать і показники, отримані через сенсор, встановлений на моє праве плече, який в тілі знаходиться протягом 2 тижнів. Читається сенсор смартфоном через порт NFC програмою під назвою Glimp. Це цілодобове вимірювання рівня глюкози в крові з побудовою графіка, який є у застосунку на телефоні. На дату 21.05.2025 (ср. 21 травня - лівий верхній куток) о 19:37 (синя лінія вертикальна на графіку) відображений рівень цукру 18,1 (сині цифри вгорі ліворуч синьої вертикальної лінії). В інший час 21 травня 2025 року графік в межах норми (сіра зона - межі норми, в яких рекомендовано тримати рівень глюкози протягом доби), трохи підвищився рівень глюкози, коли працювала (час близько 10:00), а от високий рівень гіперглікемії по графіку саме в час стресової ситуації, спричиненої Кривдником. Протиправні дії [PERSON] 21.05.2025 завдали великої шкоди також і їхній спільній доньці. Так, 27 травня [PERSON] - вихователька дитячого садка, куди ходить [PERSON] , - написала заявниці у застосунку Телеграм: «Щось з [PERSON] не те. Вона раніше такою зляканою не була, вона стала боятися всіх, контактує тільки зі мною, хоча раніше вона добре спілкувалась з усіма вихователями. Я у неї запитую, що сталося, вона відповідає, що її ображають дітки, але це не так. Вона майже з дітками не контактує. Раніше вона була більш відкрита, а зараз з [PERSON] слово не витягнути. Я все розумію. Але мені треба розуміти, що з [PERSON] » (скріншот переписки додає). Вона пояснила їй ситуацію, у зв?язку із чим 27.05.2025 отримала від Приватного закладу дошкільної освіти «Кул Чайлд Клаб», який відвідує їх донька - [PERSON] , її психолого-педагогічну характеристику. У вказаній характеристиці, зокрема, зазначається, що за спостереженнями вихователів, поведінка [PERSON] різко змінилася. Дівчинка стала замкнутою, вразливою, часто починає плакати без вагомої на те причини, не бажає контактувати з однолітками, уникає спільних з дітьми ігор, більшість часу проводить серед дорослих, а не з однолітками, на заняттях відповідає неохоче, лише після наполегливого прохання зі сторони дорослого. Таким чином, [PERSON] систематично протягом тривалого часу - під час шлюбу та вже після його розірвання - вчиняє наді нею в присутності малолітньої [PERSON] насильство психологічного, фізичного та економічного характеру. При цьому його агресивні дії щоразу посилюються. Окрім того, [PERSON] систематично вчиняє психологічне насильство і щодо малолітньої [PERSON] . У зв?язку з цим, з метою захисту себе та своєї дитини - малолітньої [PERSON] , заявниця просить суд видати обмежувальний припис строком на 6 (шість) місяців стосовно кривдника - [PERSON] , що проживає за адресою [ADDRESS] , і встановити наступні заходи тимчасового обмеження прав [PERSON] : - обмежити спілкування з постраждалою дитиною, - [PERSON] , [INFO] ; - заборонити наближатись на відстань 100 (сто) метрів до місця роботи, інших місць частого відвідування, місця проживання (перебування) [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] , та [PERSON] (адреса проживання: [ADDRESS] ); - заборонити особисто спілкуватись, вести листування, телефонні перемовини (в тому числі смс-повідомлення) із [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ). В засідання заявниця і її представник не з`явилися, просили у заяві слухати справу за їх відсутності. Заінтересована особа про слухання справи повідомлений судом, причину неявки суду не повідомив, його неявка не перешкоджає розгляду справи. Дослідивши матеріали справи, письмові та відео- докази, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що заява обґрунтована та така, що підлягає частковому задоволенню з огляду на таке. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 350-2 ЦПК України заява про видачу обмежувального припису може бути подана особою, яка постраждала від домашнього насильства, або її представником - у випадках, визначених Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству». Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству» особа, яка постраждала від домашнього насильства (далі - постраждала особа), - особа, яка зазнала домашнього насильства у будь-якій формі. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь. ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству» визначено перелік осіб, на яких поширюється дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству незалежно від факту спільного проживання, серед яких особи, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у шлюбі між собою, їхні батьки та діти. Суд установив такі обставини. Між [PERSON] [PERSON] 09.09.2021 Дарницьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) зареєстровано шлюб (актовий запис № 1756). У шлюбі народилася спільна дитина - донька [PERSON] , [INFO] (надалі також Заявник 2, Потерпіла 2). Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 31.01.2023 у справі № 753/15155/22 шлюб розірвано. 3 31.01.2022 вона з [PERSON] проживають окремо - вона із донькою спільно за адресою: [ADDRESS] , а [PERSON] - за місцем своєї реєстрації. Щодо [PERSON] інспектором СПДН Дарницького УП ГУНП у м. Києві винесено терміновий заборонний припис стосовно кривдника від 21.05.2025, з якого вбачається, що кривдник здійснював відносно [PERSON] психологічне (словесно ображав) та фізичне (штовхав) насилля. Зазначеним приписом [PERSON] встановлено наступні заходи термінового заборонного припису стосовно кривдника: - заборона на вхід та перебування в місці проживання (перебування) постраждалої особи; - заборона в будь-який спосіб контактувати з постраждалою особою. Терміновий заборонний припис винесений строком на три доби з 20 год. 20 хв. 21.05.2025 до 20 год. 20 хв. 24.05.2025. 13.02.2025 і 06.07.2025 (повторно) заявниця звернталась зі зверненням про систематичне вчинення домашнього насильства [PERSON] до Служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації. Заяву було розглянуто Службою у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації, однак це не дало результату щодо поведінки кривдника. Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству» обмежувальний припис стосовно кривдника - встановлений у судовому порядку захід тимчасового обмеження прав чи покладення обов`язків на особу, яка вчинила домашнє насильство, спрямований на забезпечення безпеки постраждалої особи. Відповідно до ч. 2, 3, 4 ст. 26 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» обмежувальним приписом визначаються один чи декілька таких заходів тимчасового обмеження прав кривдника або покладення на нього обов`язків: 1) заборона перебувати в місці спільного проживання (перебування) з постраждалою особою; 2) усунення перешкод у користуванні майном, що є об`єктом права спільної сумісної власності або особистою приватною власністю постраждалої особи; 3) обмеження спілкування з постраждалою дитиною; 4) заборона наближатися на визначену відстань до місця проживання (перебування), навчання, роботи, інших місць частого відвідування постраждалою особою; 5) заборона особисто і через третіх осіб розшукувати постраждалу особу, якщо вона за власним бажанням перебуває у місці, невідомому кривднику, переслідувати її та в будь-який спосіб спілкуватися з нею; 6) заборона вести листування, телефонні переговори з постраждалою особою або контактувати з нею через інші засоби зв`язку особисто і через третіх осіб. Рішення про видачу обмежувального припису або про відмову у видачі обмежувального припису приймається на підставі оцінки ризиків. Обмежувальний припис видається на строк від одного до шести місяців. Метою реалізації обмежувального припису в межах ЦПК України є саме реалізація тимчасової перестороги, тимчасового заходу захисту на підставі оцінки ризиків здійснення домашнього насильства або його повторення. Це відповідає висновку, зробленому Верховним Судом у постанові від 05 вересня 2019 року у справі № 756/3859/19. У випадку застосування обмежувального припису в межах цивільного процесу суд, виходячи з принципу розумності, має оцінити лише підстави для висновку про наявність домашнього насильства, ризику його продовження чи повторного вчинення. Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Отже, з наданих заявницею доказів, суд установив, що [PERSON] систематично вчиняє домашнє насильство психологічного характеру щодо заявниці у присутності їх спільної дитини, тобто завдає шкоди психологічному здоров`ю як заявниці, так і дитини. Враховуючи обґрунтовані ризики вчинення кривдником домашнього насильства щодо заявниці, суд дійшов висновку, що обмежувальний припис щодо нього є тим тимчасовим заходом, спрямованим на забезпечення безпеки постраждалих осіб (заявниці і дитини, яка є свідком психологічного насильства щодо матері) буде сприяти недопущенню повторних випадків такого насильства. Водночас, з огляду на те, що це єпершим звененням заявниці до суду за захистом прав своїх і дитини, суд вважає достатнім введення обмежень щодо кривдника не на максимальний строк (6 місяців), а на 3 місяці. Окрім того, обмеження кривдника (який є батьком дитини) зі встановленням заборони спілкування шляхом телефонних перемовин чи смс-повідомлень, адресованих дитині, через телефон матері дитини - [PERSON] , - буде надмірним втручанням у його права з виховання та спілкування з дитиною, тому суд забороняє на три місяці лише фізичне спілкування з дитиною. Отже, заяву [PERSON] , подану в особистих інтересах та як законним представником малолітньої [PERSON] , заінтересована особа - [PERSON] про видачу обмежувального припису задовольняє частково. Відповідно до ч. 3 ст. 350-5 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, суд відносить на рахунок держави. Згідно з ч. 4 ст. 350-6 ЦПК України рішення суду про видачу обмежувального припису підлягає негайному виконанню, а його оскарження не зупиняє виконання.

Outcome: partial