Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-04 00:00:00

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «К5» звернулося до Оболонського районного суду м. Києва із зазначеною позовною заявою, в якій просило стягнути з відповідача заборгованість за оплату внесків на утримання спільного майна, внесків ремонтного та резервного фондів ОСББ «К5» та внесків до фондів безпеки, внесків до спеціального фонду асфальтування та судові витрати. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовував тим, що [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS] . Позивач, який здійснює обслуговування будинку та прибудинкової території, зобов`язання виконує належним чином. Натомість відповідач свої зобов`язання не виконує, не здійснює платежів за отримані послуги, у зв`язку з чим утворилась заборгованість з січня 2023 року по липень 2024 року, яка становить 15 140,50 грн, та яку просить позивач стягнути з відповідача. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 18 вересня 2024 року відкрито провадження у справі. Судом вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (в порядку письмового провадження). Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 12 листопада 2024 року було перейдено до розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін. Відповідач надіслав до суду відзив, у якому просив відмовити у задоволенні позовної заяви, оскільки позивач не надав затверджені кошториси, які б підтверджували розрахунок розмірів внесків. Відповідач зауважив, що протоколи № 2 від 02.02.2020 та № 5 від 05.10.2023 не містять таких кошторисів, що унеможливлює перевірку правильності нарахування заборгованості у розмірі 15 140,50 грн за внески на утримання спільного майна. Відповідач наголосив, що порядок сплати внесків визначають загальні збори ОСББ згідно з затвердженим кошторисом, якого позивач не надав. Така відсутність кошторису ставить під сумнів обґрунтованість нарахувань, зазначених у позові. Позивач подав відповідь на відзив, в якій зазначив, що підставою для стягнення внесків з відповідача є Закон України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» та Статут ОСББ «К5» та наголосив, що зі співвласником багатоквартирного будинку [PERSON] існують статутні, а не договірні відносини. Від відповідача надійшло заперечення на відповідь на відзив, у якому відповідач зазначив, що сума заборгованості була розрахована арифметично, що не може вважатися належним доказом підтвердження заборгованості. Належними доказами, на його думку, є платіжні доручення, меморіальні ордери, розписки, чеки тощо. Відповідач зауважив, що позовна заява є необґрунтованою, оскільки не підтверджена належними та допустимими доказами, і, відповідно, не підлягає задоволенню. 19.02.2025 до Оболонського районного суду м. Києва від позивача надійшла заява про збільшення розміру позовних вимог, оскільки відповідачем не сплачуються відповідні внески, у відповідача виникла заборгованість у розмірі 30 184,35 грн за період з січня 2023 року по лютий 2025 року. 04.04.2025 до Оболонського районного суду м. Києва від відповідача надійшов відзив на нову редакцію позовної заяви, в якому він просив відмовити у задоволенні позовних з тих же обставин, що і в попередньому відзиві. 09.04.2025 до Оболонського районного суду м. Києва від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій він просив позовні вимоги задовольнити, та зазначив, що висновки відповідача про відмову у задоволенні позову є безпідставними. 05.05.2025 до Оболонського районного суду м. Києва надійшло заперечення на відповідь на відзив, у якому відповідач просить відмовити в задоволенні позову, оскільки в матеріалах справи відсутній акт ревізії фінансово-господарської діяльності ОСББ «К5» за період з 01.01.2024 по 31.12.2024, через що неможливо забезпечити прозорість нарахування суми заборгованості за вказаний період. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі з мотивів, наведених у позовній заяві, та просив їх задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні заперечила проти задоволення позовних вимог з огляду на те, що позивачем не надано доказів заборгованості. Відповідач зазначив, що факт надання послуг має бути підтверджений належними доказами, які в позовній заяві відсутні. Також відповідач наголосив, що детальний розрахунок, поданий позивачем, не відповідає дійсним обставинам справи. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Згідно з відомостями Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS] . Загальна площа квартири становить 52,3 кв.м. У будинку за адресою: [ADDRESS] , 18.06.2019 створено Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «К5», що підтверджується копією виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку». Згідно із ст. 4 Закону основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання. Відповідно до ст. 10 Закону вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. Рішення загальних зборів може бути оскаржене в судовому порядку. До компетенції загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку належить визначення розмірів платежів та внесків членів об`єднання. За змістом ст. 12 Закону управління багатоквартирним будинком здійснює об`єднання через свої органи управління. За рішенням загальних зборів функції з управління багатоквартирним будинком можуть бути передані (всі або частково) управителю або асоціації. Об`єднання самостійно визначає порядок управління багатоквартирним будинком та може змінити його у порядку, встановленому цим Законом та статутом об`єднання. Частиною 6 ст. 13 Закону визначено, що у разі відмови співвласника сплачувати внески і платежі на утримання та проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна об`єднання або за його дорученням управитель має право звернутися до суду. Згідно із ч.1 ст. 20 Закону частка співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку встановлюється пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності. Відповідно до ст. 22 Закону з метою надання населенню, що проживає в багатоквартирних будинках, у яких створено об`єднання, пільг та субсидій для відшкодування витрат на оплату комунальних послуг визначається розмір внесків (платежів) на відповідні потреби, затверджений загальними зборами об`єднання, але не більше найвищого у відповідному населеному пункті тарифу на відповідні комунальні послуги, встановленого відповідним державним органом або органом місцевого самоврядування для суб`єктів господарювання. Положеннями ч. 3 ст. 23 Закону визначено, що внески на утримання і ремонт приміщень або іншого майна, що перебуває у спільній власності, визначаються статутом об`єднання та/або рішенням загальних зборів. Отже, відповідно до наведених вимог чинного законодавства особа, яка є власником квартири, і водночас співвласником будинку, в якому створено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, зобов`язана брати участь у витратах на управління, утримання та збереження будинку, а об`єднання наділено правом у разі нездійснення цією особою таких дій звернутися до суду з позовом про стягнення нарахованих платежів по цим витратам. Реалізація вказаних вище положень здійснюється на підставі ст. 12 Закону, яка передбачає, що управління багатоквартирним будинком об`єднання здійснює через свої органи управління. ОСББ «К5» діє на підставі Статуту, який затверджено рішенням Установчих зборів ОСББ «К5» (протокол № 01 від 14.04.2019). Згідно Статуту ОСББ «К5» метою створення даного об`єднання є забезпечення і захист прав співвласників, дотримання ними своїх обов`язків, належне утримання та використання спільного майна будинку, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та цим Статутом. Зі змісту пп. 2, 3 розділу ІІІ Статуту вбачається, що вищим органом управління об`єднання є загальні збори. До виключної компетенції загальних зборів в тому числі належить питання про визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників. Пунктом 11 розділу ІІІ Статуту встановлено, що рішення загальних зборів, прийняте відповідно до Статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. Зі змісту п. 2 розділу V Статуту вбачається, що співвласник зобов`язаний, зокрема, своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. Протоколом № 2 загальних зборів ОСББ «К5» від 02.02.2020 встановлено з 01.05.2020 обов`язкові щомісячні внески для здійснення витрат на управління будинком: внесок на утримання спільного майна будинку в розмірі 7,83 грн/1 кв.м загальної площі нерухомого майна, внесок до ремонтного фонду - 0,20 грн/1 кв.м загальної площі нерухомого майна, внесок до резервного фонду - 0,35 грн/1 кв.м загальної площі нерухомого майна, а також затверджено порядок сплати внесків (платежів) на утримання та обслуговування будинку та у фонди об`єднання. Встановлено строк сплати усіх внесків - до 20 числа поточного місяця. Протоколом № 5 Загальних зборів ОСББ «К5» від 05.10.2023 затверджено щомісячні обов`язкові внески з 01.11.2023 для витрат на управління будинком: внесок на утримання будинку - 9,70 грн за 1 кв.м загальної площі, внесок до ремонтного фонду - 1 грн за 1 кв.м, внесок до резервного фонду - 0,30 грн за 1 кв.м. Додатково з 01.11.2023 встановлено обов`язкові щомісячні внески: на безпеку будинку - 250 грн за 1 об`єкт нерухомого майна, на безпеку території - 170 грн за 1 об`єкт, а також внесок до спеціального фонду - 1800 грн за 1 об`єкт. Розмір внеску, встановлений з 01 січня 2024 року становить 11 грн/кв.м, 420 грн внесків до фондів безпеки та 300 грн внесків до спеціального асфальтування (з січня 2024 по червень 2024 включно) з 1 об`єкта нерухомого майна. Протоколом № 6 Загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «К5» від 02.10.2024 затверджено: обов`язковий щомісячний внесок з 01.10.2024 для здійснення витрат за спеціальним кошторисом у розмірі 700 грн з кожного об`єкта нерухомості строком на 3 місяці; одноразовий внесок з 01.10.2024 для купівлі дизель-генераторної установки у розмірі 1800 грн; обов`язковий щомісячний внесок з 01.11.2024 на обслуговування генератора та закупівлю ПММ у розмірі 1 грн за 1 кв.м загальної площі нерухомого майна; одноразовий внесок з 01.10.2024 для купівлі дизель-генераторної установки у розмірі 3000 грн; щомісячні внески з 01.10.2024: внесок на утримання спільного майна 12,20 грн за 1 кв.м загальної площі; внесок до ремонтного фонду 1 грн за 1 кв.м загальної площі; внесок до резервного фонду 0,30 грн за 1 кв.м загальної площі. Загальний розмір внеску, встановлений з 01 жовтня 2024 року становить 13,50 грн/кв.м. Належна відповідачу квартира має площу 52,3 кв.м, з урахуванням якої розраховано щомісячні внески. Судом встановлено, що ОСББ «К5» свої зобов`язання виконує належним чином, надає послуги з управління будинком для забезпечення всіх мешканців будинку комунальними послугами. Натомість відповідач не виконує свої зобов`язання та не здійснює платежів за внесками на утримання будинку, у зв`язку з чим за період з січня 2023 року по лютий 2025 року утворилася заборгованість у розмірі 30 184,35 грн, що підтверджується розрахунком, наведеним у позовній заяві. Відповідачем вказаний розрахунок не спростований. Як зазначив Верховний Суд у постанові від 24 січня 2020 року у справі № 910/1395/19, на члена ОСББ покладено обов`язок виконувати чинні та не скасовані рішення статутних органів ОСББ, якими зокрема є загальні збори учасників та правління ОСББ, брати участь у проведенні реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення приміщень та своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. Суд відхиляє доводи відповідача щодо ненадання кошторисів, адже норми, які регулюють діяльність ОСББ (зокрема ст. 13 Закону), не пов`язують обов`язок члена ОСББ сплачувати внески з наданням звіту про використання коштів чи кошторису. Перевірка та достовірність їх використання може бути здійснена в окремому порядку. Отже, зважаючи на наявні в матеріалах справи докази, розрахунок розміру заборгованості, суд вважає, що відомості, які вони містять, відповідають дійсним обставинам справи, тому позов підлягає задоволенню в повному обсязі. Крім того, однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (п. 12 ч. 3 ст. 2 ЦПК України). Відповідно до ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги - це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору. Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (стаття 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»). Розмір гонорару визначається лише за погодженням адвоката з клієнтом, а суд не вправі втручатися у ці правовідносини. Разом із тим, чинне цивільно-процесуальне законодавство визначило критерії, які слід застосовувати при визначенні розміру витрат на правничу допомогу. Відповідно до положень частини 1, п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. За змістом статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Згідно з ч. 3 ст. 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Пунктами 1, 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України передбачено, що інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача, у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Частиною 8 статті 141 ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву Між АО «ОСА ЛЕКС» та ОСББ «К5» укладено Договір про надання правничої допомоги від 04.01.2024, видано довіреність на представництво інтересів позивача від 06.01.2025, Додаткову угоду № 12 від 28.07.2024, де вказаний комплекс послуг, Рахунок № 09/08 від 09.08.2024, де сума послуг складає 3 000 грн, платіжну інструкцію № 3167 від 12.08.2024, де позивачем сплачено суму 3 000 грн. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Таким чином, у відповідності до ст. 141 ЦПК України з [PERSON] на користь позивача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «К5» підлягають стягненню судові витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 3 000 грн. Згідно з ст. 141 ЦПК України, у зв`язку із задоволенням позову з відповідача підлягає стягненню на користь позивача судовий збір у розмірі 3 028 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved