Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-10 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] суму заборгованості за утримання багатоквартирного будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] у розмірі 47890,75 грн., судовий збір у розмірі 2684,00 грн. та витрати за надання правової допомоги у розмірі 15000,00 грн. Вимоги обґрунтовані тим, що 03 травня 2016 року відбулися установчі збори співвласників багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] , на яких прийнято рішення про реєстрацію Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Филатова, 92» (далі ОСББ «Филатова, 92») та зареєстровано на підставі протоколу установчих зборів. Відповідний запис був внесений до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань 24 травня 2016 року, номер запису 1\~556\~102 0000 058319. 12 червня 2016 року протоколом №1 вирішено питання про прийняття будинку в управління ОСББ «Филатова, 92». 01 грудня 2016 року був підписаний Акт приймання передачі багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] між ЖКС «Черьомушки» та ОСББ «Филатова, 92». Протоколом №2 від 04 грудня 2016 року питанням другим було визначено щомісячну суму внесків на утримання багатоквартирного будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] . Третім питанням того ж протоколу було прийнято рішення про визначення щомісячної суми внеску на ремонт будинку (резервний фонд) у розмірі 1 гривня з метру квадратного. Відповідач [PERSON] є власником двох квартир: [ADDRESS] та [ADDRESS] . За зазначеними квартирами унаслідок тривалої несплати внесків утворилася загальна сума заборгованості у розмірі 47890,75 грн. (за період з 01.01.2020 року по 01.06.2024 року), а саме: - заборгованість по кв. [ADDRESS] 26576,33 грн. - заборгованість по кв. [ADDRESS] 21314,42 грн. Відповідач систематично не виконує свої обов`язки, а саме не сплачує за утримання будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] , який перебуває на утриманні ОСББ «Філатова,92», незважаючи на той факт, що він є власником та користувачем двох квартир. Представник відповідача надала до суду відзив на позовну заяву, згідно якого позовні вважає безпідставними та необґрунтованими, посилаючись на незаконні нарахування з боку ОСББ та неналежну якість наданих послуг. Представник позивача в судове засідання не з`явилася, про слухання справи сповіщена належним чином та своєчасно. Надала заяву про слухання справи у її відсутності, наполягала на задоволені позовних вимог. Відповідач та його представник в судове засідання не з`явилися, про слухання справи сповіщені належним чином та своєчасно. Дослідивши матеріали справи, надавши оцінку наявним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу окремо шляхом їх всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що 03 травня 2016 року відбулися установчі збори співвласників багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] , на яких прийнято рішення про реєстрацію Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Филатова, 92» (далі ОСББ «Филатова, 92») та зареєстровано на підставі протоколу установчих зборів. Відповідний запис був внесений до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань 24 травня 2016 року, номер запису 1\~556\~102 0000 058319. 12 червня 2016 року протоколом №1 вирішено питання про прийняття будинку в управління ОСББ «Филатова, 92». 01 грудня 2016 року був підписаний Акт приймання передачі багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] між ЖКС «Черьомушки» та ОСББ «Филатова, 92». Отже, багатоквартирний будинок за адресою: [ADDRESS] , знаходиться на балансі ОСББ «Филатова, 92», яке є виконавцем житлово-комунальних послуг. Протоколом № 2, було визначено щомісячну суму внеску на утримання будинку в розмірі 2,892 грн./кв.м., щомісячну суму внеску на ремонт будинку (резервний фонд) у розмірі 1 грн./ кв.м., визнано суму вступного внеску в сумі 2,92 грн./ кв.м., визначено щомісячну суму внеску за користування нежитловим приміщенням 1 грн./ кв.м. Протоколом №7 від 14.06.2020 року збільшено внесок ОСББ «Філатова, 92» на 0,75 копійок на прибирання міст загального користування. Протоколом загальних зборів ОСББ «Філатова,92» №8 від 19 грудня 2021 року затверджено внесок ОСББ «Філатова, 92» у розмірі 5,50 грн. м2 на утримання будинку, та 25 грн. м. кв. цільовий внесок на ремонт даху. Спірні правовідносини виникли з приводу несплати відповідачем наданих позивачем житлово-комунальних послуг та утримання будинку і регулюються, зокрема, Законом України від 24 червня 2004 року N 1875-IV "Про житлово-комунальні послуги"таЗаконом України "Про житлово-комунальні послуги" від 09 листопада 2017 року N 2189-VIII. 09 листопада 2017 року було прийнято Закон України N 2189-VIII "Про житлово-комунальні послуги", який набрав чинності 10 грудня 2017 року. Згідно з пунктом 1 Розділу VI Прикінцеві та перехідні положення цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, та вводиться в дію через шість місяців з дня набрання чинності цим Законом (тобто з 10 червня 2018 року), крім пункту 7 частини першої, пункту 10 частини другої та пункту 2 частини четвертої статті 7, частини третьої статті 11, абзаців першого та другого частини п`ятої статті 18, частини першої статті 26, які вводяться в дію з 1 січня 2019 року. Ураховуючи, що підстави позову стосуються заборгованості,\~яка виникла за період з 01 січня 2020 року по 01 червня 2024 року (згідно розрахунку заборгованості), тому застосуванню до спірних правовідносин у даному випадку підлягають положення саме\~Закону України N 2189-VIII. Житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг; послуга з управління багатоквартирним будинком - результат господарської діяльності суб`єктів господарювання, спрямованої на забезпечення належних умов проживання і задоволення господарсько-побутових потреб мешканців будинку шляхом утримання і ремонту спільного майна багатоквартирного будинку та його прибудинкової території відповідно до умов договору (п.п. 5, 12 частини 1\~статті 1\~Закону України N 2189-VIII). До житлово-комунальних послуг належать: житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком. Послуга з управління багатоквартирним будинком включає: утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо; купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку;комунальні послуги- послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами (п.1 ч. 1\~ст.\~1\~Закону України N 2189-VIII). Індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послугиза цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами (п.5 ч. 2\~ст.\~7\~Закону України N 2189-VIII). Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку, визначені\~Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»\~(далі\~Закон №2866-III). Органами управління об`єднання є загальні збори об`єднання, правління, ревізійна комісія б`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. Рішення загальних зборів об`єднання доводяться до відома співвласників ініціатором загальних зборів у порядку, визначеному частиною двадцять шостою статті 6 цього Закону, або в іншому порядку, визначеному загальними зборами об`єднання .Співвласники мають право знайомитися з рішеннями (протоколами )загальних зборів, затвердженими такими рішеннями документами та робити з них копії. Рішення загальних зборів може бути оскаржене в судовому порядку (ч.ч. 1,2,5,7,8 ст. 10 Закону №2866-III). До виключної компетенції загальних зборів об`єднання відноситься: визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, обрання та відкликання управителя, затвердження та зміна умов договору з управителем; прийняття рішення про передачу функцій з управління спільним майном багатоквартирного будинку повністю або частково асоціації (абз.абз. 7,11 ч.9\~ст. 10 Закону №2866-III). Управління багатоквартирним будинком здійснює об`єднання через свої органи управління. За рішенням загальних зборів функції з управління багатоквартирним будинком можуть бути передані (всі або частково) управителю або асоціації. Об`єднання самостійно визначає порядок управління багатоквартирним будинком та може змінити його у порядку, встановленому цим Законом та статутом об`єднання (ст. 12 Закону №2866-III). У разі відмови співвласника сплачувати внески і платежі на утримання та проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна об`єднання або за його дорученням управитель має право звернутися до суду (ч.6\~ст. 13 Закону №2866-III). Співвласник зобов`язаний своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі (ст. 15 Закону №2866-III). Власність зобов`язує (ч.4\~ст. 319 ЦК України). Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ч.1\~ст. 322 ЦК України). У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц (провадження N 14-400цс19) сформульовано висновки про те, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину потрібно доказувати так, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Цивільна справа вирішується з урахуваннямбалансу вірогідностей. Суд повинен вирішити, чи існує вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри. Однією з основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність (пункт 6 частини першої статті 3 ЦК України) і дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними, тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. За правилами доказування, визначеними статтями 12,81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до статті 89\~ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Установивши, що відповідач, який є власником квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] , своєчасно не здійснював оплату на рахунок ОСББ «Филатова, 92» за фактично надані комунальні послуги, суд призодить до висновку щодо наявності заборгованості у позивача перед ОСББ «Филатова,92». Водночас, суд не погоджується з посиланням позивача щодо доведеності та обґрунтованості заявленого розміру вказаної вище заборгованості за допомогою належних та допустимих доказів. Як вбачається з позовної заяви, загальна сума заборгованості позивача становить 47890,75 грн. (за період з 01.01.2020 року по 01.06.2024 року), а саме: - заборгованість по кв. [ADDRESS] 26576,33 грн. - заборгованість по кв. [ADDRESS] 21314,42 грн. Однак, з наданого розрахунку заборгованість позивача по квартирі [ADDRESS] становить (26576,33 грн. 15581,68 грн. (залишок заборгованості до 01.01.2020 року) = 10994,65 грн., по квартирі [ADDRESS] (21314,42 грн. 10597,03 грн. (залишок заборгованості до 01.01.2020 року ) = 10717,39 грн. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1\~ст. 13 ЦПК України). Щодо застосування строку позовної давності, заявленого відповідачем, суд зазначає про таке. Відповідно до\~статті 256 ЦК України\~позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України). Частиною першою\~статті 261 ЦК України\~передбачено, що перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. За змістомстатей\~256,261 ЦК України\~позовнадавність є строком пред`явлення позову як безпосередньо особою, право якої порушене, так і тими суб`єктами, які уповноважені законом звертатися до суду з позовом в інтересах іншої особи - носія порушеного права (інтересу). В частині четвертій\~статті 267 ЦК України\~передбачено, що сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови в позові. З розрахунку заборгованості, наданого ОСББ «Филатова,92» убачається, що заборгованість за житлово-комунальні послуги нараховувалась позивачем щомісяця, то перебіг загальної позовної давності слід відраховувати від кожного щомісячного платежу, що узгоджується зі змістом постанови Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі N 712/8916/17(провадження N 14-448цс19). Перебіг позовної давності за вимогами кредитора, які випливають з порушення боржником умов договору про погашення боргу частинами (щомісячними платежами) починається стосовно кожної окремої частини, від дня, коли відбулося це порушення. Позовна давність у таких випадках обчислюється окремо по кожному простроченому платежу (постанова Верховного Суду України від 30 вересня 2015 року у справі N 6-154цс15). Відповідач, хоча і не у повному обсязі, однак періодично сплачував на користь позивача грошові кошти за комунальні послуги. Перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач (частини перша та друга статті 264 ЦК України). Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується (частина третя вказаної статті). Отже, переривання перебігу позовної давності передбачає, що внаслідок вчинення певних дій (або підтвердження визнання боржником боргу чи іншого обов`язку, або подання кредитором позову до одного чи кількох боржників) перебіг відповідного строку, що розпочався, припиняється. Після такого переривання перебіг позовної давності розпочинається заново з наступного дня після підтвердження визнання боржником боргу чи іншого обов`язку або після подання кредитором позову до одного чи кількох боржників (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 травня 2018 року у справі N 663/2070/15). 30 березня 2020 року був прийнятий\~Закон України N 540-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)", яким доповнений\~Розділ "Прикінцеві та перехідні положення" ЦК України\~п. 12, яким визначено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), визначені статтями\~257,\~258,\~362,\~559,\~681,\~728,\~786,\~1293\~цього\~Кодексу\~строки продовжуються на строк дії такого карантину. Закон України\~N\~540-IX\~"Про\~внесення змін\~до деяких\~законодавчих актів\~України,\~спрямованих на\~забезпечення додаткових\~соціальних та\~економічних гарантій\~у зв`язку\~з поширенням\~коронавірусної хвороби\~(COVID-19)" набрав чинності 02 квітня 2020 року, у вказаному пункті прямо вказано про продовження строків позовної давності на строк дії карантину, а тому саме з цієї дати строк позовної давності продовжувався у зв`язку із введенням на території України карантину. Законом України 24 лютого 2022 року N 2102-IX "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні", відповідно до пункту 31 частини 11\~статті 85 Конституції України\~та\~статті 5 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", затверджений\~Указ Президента України 24 лютого 2022 року N 64/2022, яким в Україні введено воєнний станз 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який, у подальшому, продовжено й який триває досі. Законом України від 15 березня 2022 N 2120-IX "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану", який набув чинності 17 березня 2022року, розділ "Прикінцеві та перехідні положення " Цивільного кодексу України\~було доповнено пунктом 19 такого змісту: "У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями257-259,362,559,681,728,786,1293 , продовжуються на строк його дії". 30 січня 2024 року набув чинності Законом України\~від 08\~листопада 2023\~року N\~3450-IX\~"Про\~внесення змін\~до Цивільного\~кодексу України\~щодо вдосконалення\~порядку відкриття\~та оформлення\~спадщини" яким пункт 19 розділу "Прикінцеві та перехідні положення " Цивільного кодексу України\~викладено у такій редакції: "У період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року N 64/2022, затвердженим\~Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року N 2102-IX,перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану". Отже згідно із законом, з метою забезпечення визначеного\~Конституцією України\~права на доступ до суду, законодавець спочатку передбачив продовження на період дії воєнного стану строку, протягом якого особа може реалізувати своє право на звернення до суду з метою захисту своїх прав та інтересів, а у подальшому вніс зміни, яким перебіг цього строку зупинив на період дії такого стану. Тому, станом на час звернення з цим позовом до суду, позовна давність для пред`явлення позовних вимог у цій справі не сплила, Крім того, у даному випадку, зважаючи на дії відповідача, обумовлені періодичними внесенням коштів у якості сплати заборгованості за комунальні послуги, строки позовної давності, які є самостійними (окремими) щодо щомісячних платежів, переривалися, саме унаслідок поведінки відповідача. Враховуючи викладене, суд вважає, що відсутні підстави для застосування у цій справі інституту позовної давності. Згідно п. 1 ч. 3\~ст. 133 ЦПК України\~до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу. Так, з наявного в матеріалах Договору про надання правової допомоги №07/06-03 від 07.06.2024 року вбачається, що між ОСББ «Филатова, 92» та адвокатом Кудрінською Ю.Є. укладено відповідну угоду про надання останньою правової допомоги.. Із Акту здачі-прийому виконаних робіт по Договору №07/06-03 від 07.06.2024 року вбачається, що сторонами погоджено фіксовану ставку за надану правову допомогу, яка становить 15000,00 гривень. Із квитанції №032/06.24 \~вбачається, що ОСББ «Филатова, 92 сплачено 15000,00 грн. відповідно до договору від 07.06.2024 року. Дослідивши вказані документи, суд встановив наступне. У постановах Верховного Суду від 07.11.2019 у справі № 905/1795/18 та від 08.04.2020 у справі № 922/2685/19 висловлено правову позицію, за якою суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо,

Outcome: partial