Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-05 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до Мостівського комунального підприємства Сількомунгосп Вознесенського району, Миколаївської області про відшкодування майнової шкоди, посилаючись на те, що в її господарстві була корова червоної степової породи за кличкою [PERSON] , 2008р. народження, ідентифікаційний номер [NUMBER] , що підтверджується паспортом великої рогатої худоби від 29.07.2013р. 06.09.2022р. корова пропала, у зв"язку з чим позивач звернулася до відділення поліції №2 Вознесенського РУП ГУНП в Миколаївській області, оскільки вважала, що корова була викрадена. 16.09.2022р. корову було знайдено в с.Мостове по вул.Веселинівський навпроти будинків №1 та 2 в канаві, в якій проходить водогін. Канава була вирита Мостівським КП "Сількомунгосп" у 2021р. та станом на вересень 2022 не була засипана, хоча всі ремонтні роботи були завершені. Про зазначені обставини 17.09.2022 було складено акт та підписано свідками. 12.01.2023 позивачка звернулася з заявою до директора Мостівського КП "Сількомунгосп" про відшкодування завданнолї шкоди, пов"язаної з втратою корови, але відповідь не отримала. Внаслідок того, що Мостівським КП "Сількомунгосп" своєчасно не була засипана канава, яка стала причиною втрати корови, позивачці була завдана майнова шкода, яка відповідно до ринкової вартості складає 19500 грн. Посилаючись на ст.1166 ЦК України позивачка просить стягнути з Мостівського КП "Сількомунгосп" майнову шкоду в розмірі 19500 грн. та судові витрати у виді судового збору та інших витрат. Представник відповідача Мостівське КП "Сількомунгосп" надало суду відзив на позовну заяву, в якій просили відмовити в задоволені позовних вимог посилаючись на те, що позивачем не доведена вина підприємства у завданій позивачці шкоди та причинний зв"язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача, як вимагає диспозиція ст.1166 ЦК України. Крім того, позивач не надала доказів загибелі корови, тобто смерть худоби не була зареєстрована, та не встановлена причина смерті тварини. Мостівське КП "Сількомуносп" вважає, що загибель корови( якщо такак мала місце) спричинена внаслідок недбалої поведінки позивача щодо обов"язків по утриманню тварин, а не з вини відповідача.. Позивачем не надано жодного доказу на підтвердження того, що причиною загибелі корови є саме потрапляння в канаву. Крім того, розмір завданої шкоди, позивач обгрунтовує довідкою, яка є неналежним доказом, так як підписана особою, яка не має повноважень на підписання таких довідок та підприємством, яке не здійснює діяльності, пов"язаної з торгівлею великою рогатою худобою. Таким чином, представник відповідача вважає позовні вимоги не обгрунтованими і такими, що не підлягають задоволенню. В судовому засіданні позивачка [PERSON] та її представник-адвокат Каратассо Л.Г. позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити посилаючись на те, що внаслідлок того, що Мостівське КП "Сількомунгосп" своєчасно не зарили канаву, не огородили її попереджувальними знаками, корова, яка належала позивачці впала в цю канаву та загинула. Майнова шкода складає 19500 грн., яку позивач просила виплатити Мостівське КП "Сількомунгосп" добровільно, але вони не погодилися і тому позивач змушена була звернутися до суду. Загибель корови можуть підтвердити свідки, які були присутні при виявленні трупа тварини та вивезення її для захоронення на скотомогильник. При виявленні корови в канаві були присутні представники сільської ради. Про загибель тварини був складений акт та підписаний свідками, тому позивач та її представник вважають, що ними надано достатньо доказів на підтвердження смерті корови та підтвердження вини відповідача у спричинені позивачці майнової шкоди. Представники відповідача [PERSON] , [PERSON] та адвокат Вадовська А.В. в судовому засіданні позовні вимоги не визнали і просили в задоволені позову відмовити посилаючись на те, що позивачем не доведено що, корова яку виявили у канаві загинула внаслідок падіння в канаву, причина смерті тварини не встановлена. Позивачем не доведено, що саме Мостівське КП винне у смерті тварини. Факт смерті корови також не зафіксований документально, шкода визначена підприємством, яке ніякого відношення до торгівлі тваринами не має, а тому на думку представників відповідача позовні вимоги є необгрунтованими та недоведеними, а тому просять в їх задоволені відмовити. Крім того, представник відповідача- адвокат Вадовська А.В. просила стягнути з позивача на користь Мостівського КП"Сількомунгосп" судові витрати, які відповідач поніс при розгляді даної справи, щоі складають 14000 грн. Вислухавши пояснення сторін, свідків, допитаних в судовому засіданні за клопотанням позивача, дослідивши письмові докази, надані сторонами у справі суд приходить до наступного висновку. Із матеріалів справи вбачається, що згідно Паспорту великої рогатої худоби серії [NUMBER] , корова зареєстрована під робочим номером 4437, ідентифікаційний номер [NUMBER] , дата народження [INFO] , жіночої статті, кличка Маргоша, власник [PERSON] . Паспорт виданий Державним підприємством "Агенство з ідентифікації і реєстрації тварин" 29.07.2013р. Даний паспорт не містить інших будь яких відомостей, а саме відомостей про вибуття тварини( продаж, дарування, оренда, на випас, забій, загибель(падіж) утилізація та інші.) Згідно акту, який не містить дати складання, корова [PERSON] впала в канаву вириту комунальною службою Мостівської сільської ради у 2021році. Свідки, які підписали даний акт засвідчують факт, що корова була знайдена свідками 17.09.2022р. Відповідно до акту від 28.02.24, підписаного свідками, корова червоної степової породи за кличкою " [PERSON] " , [INFO] , ідентифікаційний номер [NUMBER] , згідно паспорту великої рогатої худоби серїї [NUMBER] від 29.07.2013, яка належала [PERSON] , не випасалася в загальній череді громадян жителів вулиць Івана Франка, Богдана Хмельницького с.Мостове. [PERSON] випасала вищевказану корову одноосібно шляхом її припинення поблизу місця проживання. Згідно повідомлення бухгалтера ТОВ "Флора" на адвокатський запит, середньо-ринкова вартість корови червоної віком 15 років станом на 04.12.2023 року складає 19500грн. Позивач пояснила суду, що 06 вересня 2022р. у неї пропала корова червоної степової породи за кличкою " [PERSON] ", 2008р. народження, про що вона повідомила у правоохоронні органи, однак доказів про звернення до правоохоронних органів із такою заявою вона суду не надала. Через деякий час, а саме- 16 вересня 2022р. корову було знайдено у канаві, про що було повідомлено Мостівську сільську раду. Про факт виявлення корови, яка загинула при падінні в канаву, було складено акт жителями села Мостове. Позивачка вважає, що у загибелі тварини винне Мостівське КП "Сількомунгосп", яке вирило канаву у 2021 році, але так її і не зарили та не виставили огорожі з попереджувальними знаками. При падінні у канаву корова отримала травми не сумісні із життям та загинула. Внаслідок винних дій Мостівського КП"Сількомунгосп" позивачу була спричинена майнова шкода, яка дорівнює вартості корови та складає 19500 грн. Відповідач Мостівське КП "Сількомунгосп" заперечує причасність підприємства до загибелі корови, посилаючись на те, що власником тварини не встановлена причина смерті корови та не зареєстрована загибель тварини у паспорті. Відсутність причини загибелі корови та відсутність реєстрації її смерті свідчить про відсутність причинного зв"язку між встановленням вини підприємства та спричненням майнової шкоди саме винною особою. Згідно частин 1 та 2 статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. У статті 1166 ЦК України міститься законодавче визначення деліктної відповідальності за шкоду, завдану майну, та підстави її виникнення. Так, для настання деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення, а саме: а) наявність шкоди; б)\~ протиправна поведінка заподіювача шкоди; в)\~ причинний зв?язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; г) вина.\~ У пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27.03.1992 р. «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» зазначено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 440 і 450 ЦК (яким наразі відповідають статті 1166, 1187 ЦК) шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. З досліджених в судовому засіданні письмових доказів встановлено, що у власності позивача дійсно перебувала корова червоної степової породи за кличкою " [PERSON] , 2008р. народження, що підтверджується паспортом великої рогатої худоби, наявним в матеріалах справи. Втрата власником корови підтверджується поясненнями свідків, допитаних в судовому засіданні за клопотанням позивача. Так, свідок [PERSON] суду пояснив, що знаходиться із позивачкою в родинних відносинах. Він правцює в СПрАТ "Україна" ексковаторщиком. За вказівкою керівництва господапрства за проханням сільської ради влітку 2021р він вирив канаву, на дні якої був прокладений водогін. Пізніше на прохання Мостівської сільської ради він ексковатором доставав із канави корову, яка туда впала та загинула. При цьому була присутня заступник сільського голови [PERSON] . Під час зовнівшнього огляду він визначив, що корова належала дружині його брата [PERSON] . Коли у [PERSON] пропала корова, він також приймав участь в її пошуках. Під час пошуку корови у вириту комунальним підприємством канаву в той момент ніхто не заглядав. Свідок [PERSON] суду пояснив, що коли він на плавнях с.Мостове збирав гриби, то побачив в канаві корову. Йому було відомо, що корова пропала у [PERSON] , тому про виявлену знахідку він повідомив позивачку. Дана канава була викопана на плавнях комунальним підприємством сільської ради, тому що там проходив водогін, але так її і не зарили.Труп корови дістали із канави та вивезли трактором, при цьому була присутня заступник сільського голови [PERSON] . Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що йому зателефонував [PERSON] та повідомив, що у нього пропала корова. Свідок приймав участь у пошуках зниклої корови, але марно. Через деякий час, він дізнався, що знайшли корову, яка впала у канаву. Свідок [PERSON] повідомилоа, що вона працює на посаді заступника сільського голови Мостівської сільської ради. При зверненні до неї директора КП "Сількомунгосп" за допомогою , вона домовлялася із директором СПрАТ "Україна" про ексковатор, щоб вирити канаву для полагодження водогону. Коли знайшли зниклу корову в канаві на плавнях, вона також сприяла за проханням комунального підприємства в оренді ексковатора, який перебуває у власності СПрАТ "Україна". Вона також чула, що у [PERSON] пропала корова, яку тривалий час шукали. Люди говорили, що корову шукав їх старший син. До даної канави сільська рад відношення не мала, а лише допомогала домовитися за оренду техніки. Свідок [PERSON] суду пояснив, що у вересні 2022р. у них пропала корова, яка випасалася на привязі. [PERSON] відірвалася та зникла. Через деякий час корову знайшли в канаві, вона загинула, зломавши шию. Він звертався в сільську раду, щоб допомогли витягнути корову з канави та захоронити . За допомогою сільської ради, яка сприяла у забезпечені технікою, корову витягнули та захоронили. У них в господарстві 6 голів великої рогатої худоби, які вони випасають одноосібно. Всі корови документовані, у всіх закріплені бірки з ідентифікаційним номером. Загинувшу корову впізнали по рогам. До ветлікарні з приводу встановлення причини смерті тварини вони не зверталися. Зверталися до сільської ради з вимогою про відшкодування майнової шкоди, але їх вимога залишилася без відповіді. Таким чином, із пояснень свідків вбачається, що зникла корова, що належала [PERSON] , виявлена у канаві , яку вирило підприємство, без ознаків життя. Факт загибелі корови підтверджений поясненнями свідків, складеним актом про виявлення корови в канаві, але смерть корови не була зареєстрова в паспорті великої рогатої корови. Однак, на думку суду, факт загибелі корови, недостатній для встановленням причинного зв"язку між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача, оскілька причина смерті тварини не встановлена. Відповідно до пункту 6 розділу ІІІ Порядку оформлення і видачі паспорта великої рогатої худоби, затвердженого Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 04.12.2017\~\~№ 642, у разі забою, загибелі, падежу, утилізації тварин у господарстві власника/утримувача власник/утримувач чи уповноважена ним особа вносить на зворотний бік паспорта дату та причину забою, загибелі, падежу, утилізації. Згідно положень абзацу 2 частини 1 статті 5 Закону України «Про ідентифікацію та реєстрацію тварин» юридичні та фізичні особи, що провадять діяльність з розведення та утримання тварин, зобов`язані подавати для реєстрації дані про ідентифікованих тварин, господарства їх розведення та утримання, переміщення, забій, утилізацію, загибель, падіж тварин. Причину загибелі тварини може встановити лише лікар ветеринарної медицини, про що складається протокол паталогоанатомічного розтину трупу , який засвідчується державною установою (закладом) ветеринарної медицини про причину смерті (загибелі) тварини. Причина смерті (загибелі) тварини необхідна для визначення наявності вини підприємства у спричинені шкоди, яке на думку позивача не прийняло заходів для усунення небезпеки для тварин та людей, тобто не зарили канаву. Позивачем [PERSON] не надані суду визначені чинним законодавством документи на підтвердження причини загибелі її корови. [PERSON] та свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснили, що до ветеринарного лікаря для з"ясування причини загибелі корови, вони не зверталися. На їхню думку корова загинула від отримання травм, які були спричинені при падінні в канаву. Однак, твердження позивача про загибель корови саме при падінні в канаву є припущенням. Відповідно до частини 6 статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Долучений до позову акт від 17 вересня 2022 року свідчить лише про виявлення загиблої корови, але не може бути доказом причини загибелі тварини.. Відповідно до Порядку ідентифікації та реєстрації великої рогатої худоби, затвердженого Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 04.12.2017\~ № 642, а саме пункту 3 розділу ІІІ, усі тварини, що утримуються в господарстві, мають бути ідентифіковані за допомогою двох бирок єдиного зразка для ідентифікації великої рогатої худоби (додаток 5), які прикріплюються на кожне вухо тварини і не змінюються протягом усього її життя. На обох бирках зазначають один і той самий ідентифікаційний номер, який дає змогу індивідуально ідентифікувати кожну тварину, а також господарство, де вона була народжена. Позивачка стверджує, що всі тварини, які є у неї в господарстві, а саме великий рогатий скот мають паспорти та мають бірки з ідентифікаційними номерами. Акт про виявлення загиблої корови від 17 вересня 2022, фотозображення з місця події, не містять інформації щодо ідентифікації тварини. Позивач та свідки повідомили суд, що власниця корови впізнала тварину по рогам, а у зв"язку з тривалим перебуванням трупа тварини у канаві на наявність або відсутність бірки ніхто не звернув уваги. Однак, на той час, корова зникла тільки у [PERSON] і тому сумнівів у тому, що знайшлася корова, яка належала [PERSON] , у власниці тварини не виникло. Представник відповідача вважає, що у спричинені майнової шкода наявна вина позивача, а саме недбале відношення до випасання худоби, яка зобов"язана була супроводжувати тварину до місця випасу , так і при поверненні з випасу, з метою забезпечення безпеки супроводжуваної нею тварини. Так, відповіднодо Закону України «Про захист тварин від жорстокого поводження» статті 9 - особи, які утримують домашніх тварин, мають право з`являтися з ними поза місцями їх постійного утримання (супроводжувати їх). Особа, яка супроводжує тварину, зобов`язана забезпечити: безпеку оточуючих людей і тварин, а також майна від заподіяння шкоди супроводжуваною домашньою твариною; безпеку супроводжуваної домашньої тварини; безпеку дорожнього руху при проходженні з домашньою твариною біля транспортних шляхів і при їх переході шляхом безпосереднього контролю за її поведінкою; наявність повідка для здійснення вигулу собак та інших домашніх тварин, які можуть становити небезпеку для життя чи здоров`я людини, поза місцем постійного утримання таких тварин, а також намордника на собаках порід, що включені до Переліку небезпечних порід собак, що затверджується Кабінетом Міністрів України. При супроводженні домашніх тварин не допускається залишати їх без нагляду. Відповідно до частини 1 статті 12 зазначеного Закону право власності або інші речові права особи, яка утримує тварину, обмежені обов`язком дотримання норм і вимог цього Закону. Аналізуючи дослідженні в судовому засіданні докази, суд приходить до висновку, що позивачем не доведена вина Мостівського КП "Сількомунгосп" у спричинені їй шкоди майнового характеру. Мостівське КП "Сількомунгосп" дійсно на думку суду несе відповідальність за створення безпеки для тварин та людей у виді канави, яка вирита підприємством у місті проходження водогону. З фотозображень та пояснень свідків, зазначена канава не огороджена та не має попереджувальних знаків про небезпеку, чим несе небезпеку для осіб, які живуть в даній місцевості. Причинний зв?язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача позивачем не доведений, у зв"язку з відсутністю відомостей про причину смерті(загибелі) тварини. Недоведеність хоча б однієї із ознак складу правопорушення є підставою для звільнення особи від деліктної відповідальності . Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини( ч 2 ст.1166 ЦК України). Враховуючи, що позивачем не доведено документально, що загибель корови настала саме від падіння в канаву, а є лище припущення стосовно причини смерті тварини, суд вважає, що позивачем не доведено, що шкода їй спричинена саме з вини Мостівського КП "Сількомунгосп", а тому підстав для задоволення позовних вимог у суда не має.. Позивач оцінила майнову шкоду в розмірі 19500 грн. на підставі довідки бухгалтера ТОВ "Флора", про що свідчить довідка. Враховуючи, що у зв"язку з недоведеністю позивачем вини відповідача у спричиненні їй майнової шкоди, довідка, видана підприємством, яке не здійснює торгівлю тваринами, не впливає на прийняття рішення у справі. Незалежно від оцінки допустимості та належності доказу щодо розміру шкоди, підстав для задоволення позовних вимог у суда не має. Згідно ст.141 ЦПК України судові витрати, пов"язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові- на позивача. Представник відповідача просить стягнути з позивача, понесені комунальним підприємством витрати на професійну правничу допомогу, що складають 1400 грн., які документально підтверджуються договором про надання професійної правничої допомоги від 01.03.2024р., укладеного між адвокатом Вадовською А.В. та Мостівським КП "Сількомунгосп", копією свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, актом приймання-передачі наданих послуг від 04.03.2024р., детальним описом наданих послуг за Договором, платіжною інструкцією, детальними описами наданих послуг станом на 27.05.2025, копіями платіжних інструкцій про перерахування коштів за №№ 1436,1508,1535, 1662,1878, 1899,1924,1972. Враховуючи вимоги ч 5,6 ст.137 ЦПК України, беручи до уваги співмірність витрат до розміру шкоди, суд вважє необхідним при розподілі між сторонами витрат, зменшити розмір судових витрат за надання професійної правничої допомоги до 10 000 грн., які підлягать стягненню з позивача на користь відповідача. На підставі викладеного,

Outcome: approved