Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-09 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач, [PERSON] , звернувся в суд з даним позовом, в якому просить ухвалити рішення суду, яким визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини. як спадкоємцю за заповітом, після смерті [PERSON] , яка [INFO] померла. Позовні вимоги обгрунтовані тим, що [INFO] померла [PERSON] , яка проживала в [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне їй майно та заведена спадкова справа № 194/2021 від 02.12.2021 в приватного нотаріуса Гайсинського нотаріального округу Новокрещенової Л.П. Спадкоємцем першої черги на майно померлої [PERSON] за законом є відповідачка [PERSON] , яка свою частину спадкового майна прийняла. В жовтні 2023 року від працівників Джулинської сільської ради позивач випадково дізнався про наявність заповіту, вчиненого 04.11.2013, яким [PERSON] заповіла йому майновий комплекс нежитлової будівлі, що розташований в [ADDRESS] є, який вона отримала в рахунок належного їй майнового паю. Позивач зазначає, що дізнавшись про наявність заповіту, звернувся до приватного нотаріуса Гайсинського районного нотаріального округу Вінницької області, задля видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Однак, отримав постанову про відмову від 09.10.2023 № 513/02-31, у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. Позивач, у свою чергу, у встановлений законом строк, не знав про наявність заповіту. На думку позивача, вищевказані обставини є поважною причиною пропуску шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою Бершадського районного суду Вінницької області від 26.12.2023 відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Бершадського районного суду Вінницької області від 02.04.2025 закрито підготовче судове засідання, справу призначено до судового розгляду по суті. Позивач, [PERSON] , в судове засідання не з`явився, його представник, адвокат Мазур С.М. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі. \~ \~ \~ \~Представник відповідача [PERSON] , адвокат Зубань О.О. в судовому засіданні не заперечував проти заявлених позовних вимог. \~ \~ \~ \~Відповідачка [PERSON] на адресу суду направила заяву, в якій просить розглянути справу в її відсутність, позов визнає в повному обсязі. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив. Враховуючи те, що відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та проводить його в даному судовому засіданні на підставі доказів наявних у справі. Дослідивши матеріали справи та усі зібрані по справі докази, давши їм оцінку в сукупності, суд дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що [INFO] у віці 89 років, в с.Тернівка Бершадського району Вінницької області померла [PERSON] , що підтверджено копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . Після смерті, [PERSON] , відкрилася спадщина на належне їй майно, в тому числі на майновий комплекс нежитлової будівлі, розташований в [ADDRESS] є. Право власності померлої на майновий комплекс нежитлової будівлі, підтверджено: \~ \~ \~ \~- копією свідоцтва про право власності на майновий пай члена колективного сільськогосподарського підприємства серії ВІ № 023594; - копією технічного паспорта на майновий комплекс, критий тік зерносклад, нежитлова будівля, розташована в [ADDRESS] є. За життя, [PERSON] , вчинила заповіт, яким майновий комплекс нежитлову будівлю, розташовану в [ADDRESS] є, заповіла [PERSON] , що підтверджено копією такого заповіту, зареєстрованого в реєстрі за №45. Інші спадкоємці після смерті [PERSON] , а саме відповідачі: [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , оформили своє право на спадщину, що підтверджується копією спадкової справи № 194/2021. Маючи намір отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом, [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Гайсинського районного нотаріального округу Вінницької області Новокрещенової Л.П. Проте, йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки позивач пропустив встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, що підтверджено постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 09.10.2023 №513/02-31. Позивач, [PERSON] вказує, що встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини пропустив, оскільки про наявність заповіту, вчиненого [PERSON] він дізнався лише в жовтні 2023 року, від працівників Джулинської сільської ради. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно ч. 1ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частинами 1, 2 статті 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України). Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.06.2024 по справі № 686/5757/23 конкретизувала висновок ВСУ, викладений в постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17, щодо необізнаності спадкоємця про наявність заповіту як поважної причини пропуску строку для прийняття спадщини, виснувавши, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини за обставин, коли заповіт є єдиною підставою спадкування і незнання про його існування не вимагає від спадкоємця вчинення дій щодо прийняття спадщини. Спадкоємець за законом, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини у встановлений строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Необізнаність про наявність заповіту може вважатися поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини винятково для осіб, які не є спадкоємцями за законом першої черги або кожної наступної черги спадкоємців за законом, у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, які набували право на спадкування за законом (закликані до спадкування). Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Позивач не є спадкоємцем за законом, оскільки не є родичем померлої [PERSON] . Заповіт є єдиною підставою спадкування і незнання про його існування не вимагало від позивача вчинення дій щодо прийняття спадщини. Враховуючи викладене, аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, а також те, що задоволення позову не суперечить закону та не порушує будь-чиїх прав, свобод чи законних інтересів, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин і позов слід задовольнити. Що стосується додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, то суд приходить до висновку про можливість встановлення строку в два місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. На підставі викладеного,

Outcome: approved