Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-11 00:00:00

Заявник звернулася з вказаною заявою, в якій просить визнати її мати - [PERSON] , [INFO] , недієздатною та призначити її опікуном останньої. В обґрунтування вказаної заяви [PERSON] зазначила, що [PERSON] страждає на стійкий психічний розлад, у зв`язку з чим остання потребує постійного стороннього догляду та контролю. Внаслідок хвороби [PERSON] не може розуміти значення своїх дій та керувати ними, не може самостійно захистити свої інтереси та потребує опіки та піклування. На підставі викладеного, заявник просить визнати [PERSON] недієздатною та призначити його опікуном останньої, посилаючись на своє бажання та можливість піклуватися про матір, створювати для останньої необхідні побутові умови, забезпечувати її доглядом та лікування. Ухвалою суду від 09.02.2024 року відкрито провадження у даній цивільній справі, призначено судове засідання. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 22.07.2024 у справі призначено судово-психіатричну експертизу, провадження у справі зупинене на час проведення експертизи. Ухвалою судді від 19.11.2024 провадження у справі поновлено. Заявник [PERSON] та її представник - адвокат Резнік К.О., у судове засідання не з`явилися, представник заявника надіслала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності та відсутності заявника, заявлені вимоги підтримала у повному обсязі. Представник органу опіки та піклування у судовому засіданні вважала можливим задовольнити заяву лише в частині визнання [PERSON] , [INFO] , недієздатною з огляду на висновок за результатами проведеної судово-психіатричної експертизи. Разом з тим, у призначенні заявника [PERSON] опікуном матері [PERSON] просила відмовити, оскільки органом опіки не приймалося щодо цього відповідного рішення у формі подання, заявник для вирішення даного питання до органу опіки та піклування не зверталася. Адвокат особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, [PERSON] , у судовому засіданні вважала за необхідне заяву задовольнити частково, з огляду на результати проведеної у справі судово-психіатричної експертизи визнати [PERSON] недієздатною та відмовити заявнику у призначенні її опікуном матері, оскільки відповідне рішення з цього приводу органом опіки та піклування не приймалося у зв`язку з тим, що заявник до органу опіки та піклування не зверталася. Суд, вислухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного. Судом встановлено, що заявник є донькою [PERSON] , що підтверджується: свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 16.11.1995, актовий запис № 2065; свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] від 01.08.2018, актовий запис № 1040. Згідно з виписним епікризом з медичної карти стаціонарного хворого № 2243 відділення № 17 ТМО "Психіатрія" у місті Києві [PERSON] перебувала на лікуванні у відділенні з 07.04.2019 до 04.09.2019. Відповідно до довідки до акту огляду МСЕК серії 12 ААВ № 307702 віфд 15.08.2022 [PERSON] є особою з інвалідністю 2 групи з загального захворювання, довічно, рекомендовано спостереження психіатра. Згідно з висновком за результатами проведення судово-психіатричної експертизи № 1234 від 17.09.2024 [PERSON] , [INFO] , виявляє ознаки хронічного психічного розладу у вигляді шизофренії параноїдної безперервного типу перебігу, апатодисоціативний дефект (F 20.00 за МКХ - 10). За своїм психічним станом [PERSON] не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Підстав для заперечення вказаного висновку судово-психіатричної експертизи немає. Висновок судової експертизи узгоджується з матеріалами справи. Частиною першою ст. 30 ЦК України передбачено, що цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними. Згідно з ч. 1 ст. 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Статтею 296 ЦПК України визначено коло осіб, які можуть бути заявниками у справах про визнання фізичної особи недієздатною. До членів сім`ї фізичної особи відповідно до ст. 3 СК України належать особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Це, зокрема, чоловік (жінка) діти, батьки, непрацездатні особи, які перебувають на утриманні, інші родичі, які проживають з особою і ведуть спільне господарство (ст. 64 ЖК України). Аналізуючи зміст наведених норм, суд вважає, що [PERSON] є належним заявником у даній справі. Оскільки [PERSON] страждає на хронічний психічний розлад, внаслідок якого не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, суд приходить до висновку про необхідність визнати [PERSON] , [INFO] , недієздатною. Згідно ст. 55 ЦК України, опіка та піклування встановлюється з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки. Відповідно до ч. 1 ст. 41 ЦК України над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка. Статтею 58 ЦК України визначено, що опіка встановлюється над малолітніми особами, які є сиротами або позбавлені батьківського піклування, та фізичними особами, які визнані недієздатними. Відповідно до ч.1 ст.60 ЦК України, суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Стаття 300 ЦПК України передбачає встановлення опіки над недієздатною особою та призначення опікуна за поданням органу опіки та піклування. Процедура встановлення опіки та призначення опікуна над недієздатною фізичною особою визначена Правилами опіки та піклування, затвердженими спільним наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України від 26 травня 1999 року № 34/166/131/88 (далі - Правила). Так, п. 3.3. Правил передбачено, коло осіб, які можуть бути опікунами та необхідний перелік документів, за наявності яких можливо призначити особу опікуном. Зокрема, якщо опіка призначається над повнолітньою особою, - одним з таких документів є рішення суду про визнання даної особи недієздатною. З наведеного вбачається, що орган опіки і піклування вправі звернутися до суду з поданням про встановлення опіки і призначення опікуна над недієздатною фізичною особою після отримання рішення суду про визнання особи недієздатною. Оскільки подання Органу опіки та піклування Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації про призначення опікуном над недієздатною [PERSON] її доньки [PERSON] відсутнє, з відповідною заявою остання до органу опіки та піклування не зверталась, вимоги [PERSON] про призначення її опікуном над [PERSON] задоволенню не підлягають. Разом з тим, як визначено ст. 65 ЦК України, до встановлення опіки або піклування і призначення опікуна чи піклувальника опіку або піклування над фізичною особою здійснює відповідний орган опіки та піклування, а тому до встановлення опіки над [PERSON] та призначення їй опікуна опіку над недіздатною [PERSON] повинна здійснювати Оболонська районна в місті Києві державна адміністрація як орган опіки та піклування. Згідно із ч. 6 ст. 300 ЦПК України, строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Згідно ч. 2 ст. 299 ЦПК України судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави. На підставі викладеного,

Outcome: partial