Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-02 00:00:00

У березні 2025 року Акціонерне товариство «Акцент-Банк» (далі - АТ «Акцент-Банк») звернулось до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором (Документ сформований в системі «Електронний суд» 21.03.2025). Позовні вимоги обґрунтовує тим, що відповідач [PERSON] звернулась до АТ «А-Банк» щодо отримання банківських послуг та підписала Анкету-Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк». 13.12.2020, будучи клієнтом банку, [PERSON] уклала з АТ «А-Банк» кредитний договір № ABH0CT155101607869767582 щодо надання кредиту в розмірі 50000,00 грн. строком на 28 місяців - до 12.04.2023 зі сплатою процентів у розмірі 50,00 щорічно та комісії в розмірі 0.00 грн. Станом на 21.03.2025 заборгованість відповідача за кредитним договором становить 25644,78 грн. та складається з: 18022,22 грн. - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 7622,56 грн. - загальний залишок заборгованості за процентами. Тому АТ «А-Банк» просить стягнути з відповідача [PERSON] на його користь заборгованість за кредитним № ABH0CT155101607869767582 від 13.12.2020 у розмірі 25\~644,78 грн. та судові витрати в сумі 2422,40 грн. Ухвалою суду від 24.03.2025, позовну заяву залишено без руху. Ухвалою суду від 03.04.2025 відкрито провадження у справі, постановлено проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення (виклику) сторін. У наданий в ухвалі час від сторін не надійшло заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження чи клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, відповідач відзив на позовну заяву не подав. Зважаючи на те, що справа розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, відповідно до ч. 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що 01.12.2020 відповідач [PERSON] звернулась до позивача та підписала Анкету-заяву про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг в А-Банку. Положеннями Анкети-Заяви визначено, що [PERSON] погодилась, що дана заява разом з Умовами і Правилами надання банківських послуг, становлять договір про надання банківських послуг, та зобов`язалася виконати положення цієї угоди. Згідно даних паспорта споживчого кредиту\~«Швидка готівка», \~«сума/ліміт кредитування: 50000,00 грн., строк кредитування: 24 місяців, процентна ставка: 50,00% річних, загальні витрати за кредитом: 30090,63 грн., орієнтовна загальна вартість кредиту для споживача за весь строк користування кредитом: 80090,63грн., реальна річна процентна ставка: 64,50 відсотків річних. Паспорт містить відмітку про його підпис [PERSON] : 13.12.2020 підтверджено простим електронним підписом за номером телефону, що ознайомлена з дійсними Умовами і правилами надання банківських послуг. Згідно заяви Клієнта № ABH0CT155101607869767582 від 13.12.2020 [PERSON] звернулась до АТ «Акцент-Банк» та просила надати кредит на вказаних умовах: вид кредиту - кредит, тип кредиту беззалоговий, мета отримання кредиту - придбання товару/здійснення платежу/оплата послуг, сума кредиту - 50000,00 грн., строк кредиту 24 місяців, процентна ставка (фіксована) - 50 %, номер платіжної картки, що є доступом до поточного рахунку, на який зараховується сума кредиту 4323357027107610. Положеннями цієї заяви визначено, що Заява разом з Умовами і правилами надання банківських послуг, Таблицею обчислення загальної вартості кредиту, Паспортом споживчого кредиту становлять Договір. Заява містить відмітку про її підпис [PERSON] : 13.12.2020 підтверджено простим електронним підписом за номером телефону, що ознайомлений з дійсними Умовами і правилами надання банківських послуг Згідно таблиці обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної процентної ставки за договором про споживчий кредит дата видачі:13.12.2020, дата платежу: з 12.01.2021 по 12.12.2022, усього 24 періодів. Кількість днів у розрахунковому періоді 730. Чиста сума кредиту: 80090,63 грн., сума платежу за розрахунковий період: 3349,75 грн. та останній місяць: 3046,38 грн., сума кредиту за договором 50 000,00 грн., проценти за користування кредитом: 30090,63 грн., реальна річна процентна ставка: 64,5 % річних, загальна вартість кредиту: 80090,63 грн. Згідно наданого розрахунку заборгованості за договором № ABH0CT155101607869767582 від 13.12.2020, станом на 21.03.2025, залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту)\~ 18022,22грн., загальний залишок заборгованості за процентами 7622,56грн. Згідно меморіального ордеру №TR.16022226.15253.65455 вiд 13.12.2020, АТ «Акцент-Банк» платник [PERSON] , отримувач - Онлайн кэш-кредит, сума 50 000,00 грн., призначення платежу: Видача кредиту згідно договору № ABH0CT155101607869767582 від 13.12.2020. Відповідно до виписки по кредиту від 13.12.2020 заборгованість станом на 21.03.2025 складає 25644,78 грн. Відповідно до ч. 1, ч. 2\~ст. 207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом ст.ст.\~626,\~628 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до ч. 1\~ст. 638 ЦК України\~встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до частин 1, 3, 4, 7\~ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію»\~пропозиція укласти електронний договір (оферта) має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору, і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття. Електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах. Електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та\~Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному\~статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі (ч. 12\~ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію»). Статтею 12 Закону України «Про електронну комерцію»\~визначено, що якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до\~Закону України «Про електронний цифровий підпис»\~за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Отже, електронний підпис призначений для ідентифікації особи, яка підписує електронний документ. Положення\~Закону України «Про електронну комерцію»\~передбачають використання як електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до\~Закону України «Про електронний цифровий підпис», так і електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом. Електронний цифровий підпис як вид електронного підпису накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа. Електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору (п. 6 ч. 1\~ст. 3 Закону України «Про електронну комерцію»). У ст.ст.\~526,\~527,\~530 ЦК України\~передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч. 1\~ст. 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч. 1\~ст. 1048 ЦК України). Відповідно ч. 1\~ст. 1049 ЦК України\~позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Відповідно до ч. 2\~ст. 1050 Цивільного кодексу України\~якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до\~статті 1048 цього Кодексу. Відповідно до ч. 2 ст.1054\~та ч. 2 ст.\~1050 ЦК України\~наслідками порушення боржником зобов`язання щодо повернення чергової частини суми кредиту є право заявника достроково вимагати повернення всієї суми кредиту. Обставин, які б спростовували заявлені позовні вимоги та розрахунок заборгованості судом не встановлено, як видно із змісту позову відповідач не виконує своїх зобов`язань по кредитному договору, заборгованість, яка виникла, добровільно не погашена, обґрунтованого заперечення щодо нарахованої суми заборгованості та відзиву на позов не надано. Відповідно до\~ст. 15 ЦК України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно з ч.1\~ст.16 ЦК України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Пунктом 5 ч. 2\~ст. 16 ЦК України\~визначено способом захисту цивільних прав та інтересів може бути примусове виконання обов`язку в натурі. Отже, зважаючи на те, що відповідач свої зобов`язання щодо сплати кредитних коштів не виконувала, допустила заборгованість, тому наявні підстави для її стягнення у примусовому порядку. На підставі викладеного суд вважає, що позовні вимоги слід задовольнити повністю та стягнути [PERSON] на користь АТ «Акцент-Банк» заборгованість за кредитним договором в розмірі 25644,78 грн. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України», заява № 4909/04, від 10 лютого 2010 року). Відповідно до частини 1\~статті 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі викладеного та

Outcome: approved