Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-03 00:00:00

21 січня 2025 року [PERSON] звернулася до Дніпровського районного суду міста Кам`янського з позовом до Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Добробут» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири, в якому просили: - стягнути з Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Добробут» (ЄДРПОУ 4305739, місцезнаходження за адресою: 51925, Дніпропетровська обл., м.Кам`янське, вул.Любавичського Ребе, буд.3) на користь [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] , місце проживання за адресою: [ADDRESS] ): - матеріальну шкоду в розмірі 74 949 (сімдесят чотири тисячі дев`ятсот сорок дев`ять) гривень 00 копійок; - моральну шкоду в розмірі 10 000 (десять тисяч) гривень 00 копійок; - витрати на проведення оцінки в розмірі 5 500 (п`ять тисяч п`ятсот) гривень 00 копійок; - судовий збір у розмірі 968 (дев`ятсот шістдесят дев`ять) гривень 96 копійок та витрати на відшкодування витрат на правничу допомогу. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [PERSON] є власницею трикімнатної квартири, розташованої на другому поверсі ІІ-поверхового будинку за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією Договору купівлі-продажу нерухомого майна ВВК №750198 реєстровий №3472 від 09.08.2004 року, витягом про реєстрацію в Державному реєстрі правочинів, копією технічного паспорту та інформацією з Реєстру нерухомості від 24.01.2025 року . 03 листопада 2024 року була затоплена належна позивачці квартира і, як встановлено в подальшому Актом обстеження житлового приміщення від 27.11.2024 року, причиною залиття відбулось в наслідок пориву трубопроводу на горищі будинку, що підтверджено актом обстеження житлового приміщення, складеного та затвердженого відповідачем, та зафіксовано пошкодження майна позивачки, що є матеріальними збитками [PERSON] . Відповідно до Акту обстеження житлового приміщення, внаслідок залиття квартири позивачки, були пошкоджені: в спальній кімнаті на стелі площею 14,7 кв.м., на шпалерах видно сліди залиття на частково відстали шпалери, на стінах шпалери площею 39,7 кв.м. шпалери частково відстали та мають сліди залиття, на підлозі площею 14,7 кв.м. здулись листи ДАП. В кімнаті на стелі площею 8,5 кв.м. маються сліди залиття на шпалерах, на стінах площею 33,6 кв.м. сліди залиття на шпалерах, які відстали по швам. Пошкоджена електрична проводка. До того ж, були пошкоджені особисті речі мешканців квартири та статутні документи Релігійної організації «Релігійна Громада «Місія» Харизматичної Християнської Церкви (Повного Євангелія)» у місті Кам`янському, засновницею якої є власниця квартири. Відповідно до Експертного висновку про нанесення матеріальної шкоди складеного 29.11.2024 року на замовлення позивачки ТОВ «Всеукраїнська оціночна компанія» встановлено, що вартість завданої матеріальної шкоди мешканцям квартири №11 , яке піддалося затопленню водою в наслідок пориву трубопроводу на горищі, в наслідок чого, водою пошкоджено внутрішнє оздоблення квартири та особисті речі мешканців квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , станом на дату оцінки, без урахування ПДВ становить 74949,00 гривень. Вважають, що залиття даної квартири сталося внаслідок невиконання та неналежного виконання своїх обов`язків, відповідачем КП КМР «Добробут», який, згідно до «Переліку послуг» у своїй діяльності з управління багатоквартирними будинками, зобов`язаний здійснювати технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем з водопостачання, водовідведення, теплопостачання, гарячого водопостачання, зливової каналізації, електропостачання, газопостачання, що відображено на офіційному сайті Кам`янської міської ради. З січня 2021 року КП КМР «ДОБРОБУТ» як балансоутримувач розпочало надавати послуги з управління багатоквартирними будинками. Рішенням виконавчого комітету Кам`янської міської ради від 14.05.2021 року № 348 та від 12.08.2022 року №236 «Про призначення управителя багатоквартирного будинку (об`єкт №1 (Багатоповерхові будинки м.Кам`янське)» КП КМР «ДОБРОБУТ» призначено управителем багатоквартирних будинків у м.Кам`янське, співвласники яких не визначилися з формою управління, не створили ОСББ або не уклали договір з будь-яким іншим управителем згідно Закону України «Про житлово - комунальні послуги». КП КМР «ДОБРОБУТ» є виконавцем послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Перелік послуг з управління багатоквартирними будинками, що надає КП КМР «Добробут», розміщений у відкритому доступі на офіційному сайті Кам`яської міської ради в розділі «Перелік послуг» за посиланням https://kam.gov.ua/viddili/departament_zhitlovo_komunalnogo_gospodarstva_ta_budivnitstva/pi. 1.Технічне обслуговування внутрішньо-будинкових систем: 1.1 водопостачання; 1.2 водовідведення; 1.3. теплопостачання; 1.4. гарячого водопостачання; (у разі наявності), 1.5. зливової каналізації; 1.6. електропостачання; 1.7. газопостачання. 7. Поточний ремонт внутрішньо-будинкових систем: 7.1. водопостачання; 7.2. водовідведення; 7.3. теплопостачання; 7.4. гарячого водопостачання; (у разі наявності); 7.5. зливової каналізації; 7.6. електропостачання; 7.7. газопостачання. Згідно Виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Комунальне підприємство Кам`янської міської ради «Добробут» код ЄДРПОУ 43057390, зареєстроване 12.06.2019 року і серед видів діяльності у п.81.10 зазначено, - комплексне обслуговування об`єктів. У відповідності до Статуту Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Добробут» (копія долучається) визначено: п.1.1. Комунальне підприємство Кам`янської міської ради «Добробут» є комунальним унітарним підприємством, створеним міською радою відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та інших законодавчих актів України. Підприємство є правонаступником усього майна та активів, всіх прав та обов`язків Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Теплотехнік» (код ЄДРПОУ 43057390). п.2.2.1. Виробництво, транспортування, реалізація та розподіл теплової енергії на опалення, вентиляцію, гаряче водопостачання та паропостачання, об`єктів житловокомунального, соціально-культурного та іншого призначення. п.2.2.3. Виконання робіт з капітального та поточного ремонту внутрішньо будинкових мереж. п.2.2.4. Виконання обстежень на відповідність температурного режиму діючим санітарним нормам. п.2.2.5. Розробка та видача технічних умов на реконструкцію системи централізованого опалення, реконструкцію системи централізованого опалення багатоквартирних житлових будинків (квартир). п.2.2.7. Виконання робіт (надання послуг) з реконструкції системи централізованого опалення багатоквартирних житлових будинків (квартир). п.2.2.19. Виконання робіт по захисту трубопроводів від корозії. п.2.2.26. Проведення підготовки житлового фонду до експлуатації в осінньо-зимовий період. п.2.2.33. Проведення періодичного обстеження об`єктів житлового та нежитлового фонду з метою визначення їх технічного стану та відповідності вимогам нормативних документів. п.3.2.2. Підприємство зобов`язано забезпечувати виконання робіт (надання послуг) відповідно до цього Статуту в обсягах та якості, що відповідають місцевим програмам та укладеним договорам. Згідно п.2, 5 ч.1 ст.1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», виконавець - суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору, а житлово-комунальні послуги - це результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил. Згідно абз.3 ч.1 ст.5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», залежно від: функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються зокрема на: послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання) - внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо. Саме цей вид житлово-комунальних послуг надає КП КМР «ДОБРОБУТ» мешканцями багатоповерхового будинку по [ADDRESS] . 22 жовтня 2024 року Рішенням виконавчого комітету Кам`янської міської ради № 898 «Про початок опалювального сезону 2024-2025 років», визначено щодо початку опалювального сезону 2024-2025 років з 01 листопада 2025 року, та п.2, - визначено відповідальність за керівниками комунального підприємства Кам`янської міської ради «Добробут», товариств з обмеженою відповідальністю «Оселя», «Підкова-Фест», «ЖИЛКОМ-2018» та Керуюча компанія «Лідер-Комфорт» щодо прийняття теплоносія мешканцями житлових будинків (копія рішення долучається). Розміщений у відкритому доступі на офіційному сайті Кам`яської міської ради. Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року №630, виконавець послуг зобов`язаний проводити два рази на рік перевірку стану внутрішньо будинкових систем багатоквартирного будинку із складенням відповідного акту; утримувати внутрішньо будинкові мережі в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт; усувати наслідки аварійних ситуацій. За таких обставин залиття квартири мало місце внаслідок неналежного технічного стану трубопроводу на горищі будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , а також бездіяльності і невиконання договірних зобов`язань відповідачем КП КМР «Добробут», яке відповідальне за вказані обставини, що сталися, оскільки за офіційною інформацією, що розміщена на офіційному сайті Кам`янської міської ради, саме КП КМР «Добробут», з січня 2021 року обслуговує житловий фонд. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року за №927/11207, передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). Згідно з роз`ясненням Міністерства з питань житлово-комунального господарства України, щодо ремонту квартири після залиття (лист від 29.12.2009 № 12/20-11-1975), факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. За загальним правилом статей 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених частиною першою статті 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом. Відповідно до ч.3 ст.386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Згідно з ч.ч.1, 2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. Згідно зі ст.1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Верховний Суд України у постанові від 03.12.2014 року №6-183цс 14 дійшов правового висновку, що в цивільному процесі законом не покладається обов`язок доказування вини відповідача в заподіянні шкоди, позивач лише повинен доказати факт заподіяння такої шкоди відповідачем та її розмір. Крім того, неправомірна бездіяльність відповідача завдала позивачці [PERSON] моральної шкоди, адже залиття належної їй житлової квартири сталося в опалювальний період, весь листопад-грудень позивачка та її близькі вимушені були займатись подоланням наслідків залиття своєї квартири, більше використовували газу для опалення (просушування) квартири (оскількі квартира на автономному газовому опалення), підключенням електрики в зимовий період, вчиненням дій по недопущенню утворення грибків у власному житлі, а родинні новорічні свята проходили у пошкодженому житлі. Завдана відповідачем шкода полягала у душевних стражданнях, які виразились у її емоційному стресі, негативних емоціях, переживаннях з приводу залиття та пошкодження квартири, як наслідок вимушене проживання у квартирі, яка перебуває у неналежному санітарному стані в зимовий період та умови проживання, у якій у зв`язку із перезволоженням є неприйнятними. Крім того, у позивачки та її близьких відбулась зміна звичного укладу життя, що безсумнівно є негативними явищами, порушення звичних комфортних умов проживання [PERSON] , спричиняє їй не лише моральні страждання, а ще й змушує звертатися до суду за захистом своїх порушених прав, що потребує не лише матеріальних витрат, а й витрат часу та емоційних затрат, що негативно впливає на здоров`я. Позивачу довелося переживати сильний душевний стрес та знаходитися в антисанітарних умовах, ремонт в залитих кімнатах не проведений, оскільки це потребує значних грошових коштів та відповідних умов. Також, позивач зазначає, що плями, пліснява та відшаровані шпалери на стінах та стелі мають не лише естетично неприємний вигляд, це шкодить здоров`ю, але й постійно нагадують про отриманий стрес. Слід зазначити, що відповідач усунувся від спілкування з позивачем, тривалий час відмовлявся складати Акт обстеження квартири після залиття, у зв`язку з чим позивачка вимушена була ходити до виконавчого комітету Кам`янської міської ради зі скаргами з приводу неправомірної бездіяльності КП КМР «Добробут» та його директора. До того ж дані дії призвели до додаткових хвилювань позивачки з приводу підготовки до судового процесу. А тому позивачкою оцінюються завдані їй моральні страждання, їх тривалість вимушених негативних змін у житті позивачки, тривале знаходження в стані стресу, та зниження якості проживання, небажання відповідача добровільно відшкодувати завдану шкоду, виходячи з вимог розумності, виваженості та справедливості, вважає достатнім і необхідним для їх відшкодування у розмірі 10 000 гривень. Відповідно до ч.1 ст.23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. За змістом ч.2 ст.23 ЦК України моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору (п.5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»). Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для за власною ініціативою чи за зверненням відновлення попереднього стану, добровільне потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості (п.9 Постанови Пленуму Верховного суду України № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»). Згідно усталеної судової практики при розгляді позовів про відшкодування шкоди необхідно мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними /діями/ і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 січня 2025 року вказана позовна заява передана для розгляду судді Корнєєвій І.В. 27 січня 2025 року згідно з вимогами ст. 187 ЦПК України суддя звернувся до відділу формування та ведення реєстру територіальної громади міста Кам`янської міської ради щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання позивача. 25 лютого 2025 року надійшла відповідь з відділу формування та ведення реєстру територіальної громади міста Кам`янської міської ради про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання позивача. Ухвалою Дніпровського районного суду міста Кам`янського від 05 березня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 04 квітня 2025 року. 13 березня 2025 року відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити позивачу у задоволенні позову. Свої заперечення проти позову відповідач мотивував тим, що відповідно до ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Ст. 4 ЦПК України визначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребування судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно дост.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно ч.1 та ч.2 ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до ст.79 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Згідно ч.1 ст.80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Згідно ст. 10-13 ЦПК України- суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановленіКонституцієюта законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Суд застосовує норми права інших держав у разі, коли це передбачено законом України чи міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо. У відповідності до ст.ст. 76-83 ЦПК України- доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Тобто позивач має довести, що саме КП КМР «Добробут» порушило її права, свободи та інтереси. Зазначена правова позиція викладена у п.11 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільний справі» де зазначено, що оскільки правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів цієї особи, а якщо були, то вказати, чи є залучений у справі відповідач відповідальним за це. КП КМР «Добробут» не заперечується факт залиття квартири [ADDRESS] з причини аварійної ситуації, яка згідно акту мала місце в системі центрального опалення, однак КП КМР "Добробут» є повністю неприйнятна позиція позивача щодо вини відповідача в зв`язку з наступним. 15.08.2022 року між КП КМР «Добробут» і співвласниками багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] укладено Договір № 663-22 «Про надання послуги з управління багатоквартирним будинком», на підставі Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», Наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житловокомунального господарства України від 13.06.2016 року № 150, Положення про Департамент, уклали договір , згідно до якого: - п. 1 Управитель зобов`язується надавати Співвласникам послугу з управління багатоквартирними будинками; - п. 3 послуга полягає у забезпеченні Управителем належних умов проживання і задоволення господарсько-побутових потреб мешканців будинку шляхом утримання і ремонту спільного майна будинку та його прибудинкової території. Послуга з управління включає, в тому числі обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної власності у разі укладення індивідуальних договорів про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем). - п. 19. Управитель несе відповідальність: за не виконання та/або неналежне виконання умов цього договору; за шкоду, заподіяну спільному майну, правам та законним інтересам співвласників внаслідок невиконання або неналежного виконання управителем своїх обов`язків; за шкоду, заподіяну третім особам внаслідок невиконання або неналежного виконання ним своїх обов`язків. Таким чином, обсяг послуг, які взяв на себе КП КМР «Добробут» в межах зазначеного договору та його відповідальність визначена Договором № 663-22 «Про надання послуги з управління багатоквартирним будинком» від 15.08.2022 року. Відповідно до п. 36 Правил користування тепловою енергією, затвердженою постановою КМУ № 1198 ввід 03.01.2007 року, Теплопостачальна організація зобов`язується: забезпечувати протягом обумовленого в договорі часу безперервне постачання теплової енергії (за винятком нормативно встановлених перерв), підтримувати параметри теплоносія, що подається з колекторів джерела теплової енергії, на вході в теплову мережу споживача теплової енергії відповідно до температурного графіка теплової мережі, не допускаючи відхилення параметрів, визначених договором. Відповідно до наказу Міністерства з питань житлово-комунального господарства України №620-378 від 10.12.2008 року після виконання ремонтно-профілактичних робіт системи теплоспоживання повинні бути заповнені хімічно очищеною водою з тиском більше статичного на 0,5 кгс/кв.см, увідні засувки - закриті. Заповнення систем теплоспоживання повинно бути завершенодо 15 вересня поточного року. Для оцінки готовності теплових господарств споживачів власниками теплових господарств або уповноваженими ними органами до 1 вересня поточного року створюються комісії з перевірки готовності теплових господарств до роботи в опалювальний період. Перевірка готовності до роботи в опалювальний період теплових господарств споживачів повинна бути закінченав термін не пізніше 25 вересня поточного року. У відповідності до норм заповнення тепломереж, підтримання тиску наповнювача в мережі, забезпечення нормативних характеристик теплоносія не є обов`язком КП КМР «Добробут», так як ця відповідальність віднесена до обов`язку теплопостачальної компанії, якою є АТ «Дніпровська теплоелектроцентраль», саме якій і було доручено спільно з КП КМР «Добробут» провести гідравлічні випробування магістральних, розподільчих теплових мереж та - внутрішньо будинкових систем теплопостачання до 15.04.2024 та до 15.09.2024, що передбачено п.4 рішення виконавчого комітету Кам`янської міської ради № 307 від 24.04.2024 року Також, згідно п.8 вищезазначеного рішення виконавчого комітету КП «Кам`янська теплопостачальна компанія», АТ «Дніпровська теплоелектроцентраль» та відділу з питань діяльності органів самоорганізації населення та об`єднань співвласників багатоквартирних будинків взяти під особистий контроль питання щодо: - дотримання строків виконання ремонтних робіт на магістральних, квартальних, внутрішньобудинкових мережах теплопостачання та робіт з підготовки житлового фонду незалежно від форми власності, розташованого на території відповідного району, до експлуатації в осінньо-зимовий період 2024-2025 років. Так, будинок за адресою: [ADDRESS] згідно з паспортом готовності до роботи в опалювальний період 2024/2025 роки був прийнятий комісійно, без зауважень щодо технічного стану систем (додається). У зазначеному Паспорті у п. 2 «Горище» відображено, у п. 2.2. утеплення з`єднань і приладів центрального опалення задовільний; у п. 5.4. стан мереж центрального опалення (забезпечення обігріву всіх приміщень) задовільний. Таким чином, з врахуванням даних відображених у Паспорті готовності до роботи в опалювальний період 2024/2025 роки, будинок за вищезазначеною адресою був прийнятий комісійно без зауважень щодо технічного стану систем ЦО. Крім того, згідно до відображеної інформації, у відповідності до графіку заповнення мережі централізованого опалення, в тому числі і вищезазначеного будинку станом на 15.09.2024 року жодних даних про протікання, розгерметизування, прориву, тощо не зафіксовано, а також не зафіксовано зазначених обставин щодо необхідності поточного або капітального ремонту внутрішньобудинкової системи теплопостачання. Період опалювального сезону 2024-2025 роки, визначений початком з 01.11.2024 року, що відображено у п. 1. Рішення виконавчого комітету Кам`янської міської ради № 898 від 22.10.2024 року - «…Комунальним підприємствам Кам`янської міської ради «Кам`янська теплопостачальна компанія», «Центральні тепломережі» та рекомендувати Акціонерному товариству «Дніпровська теплоелектроцентраль», Приватному підприємству «КОМПАНІЯ МАСТЕРОК»: 1.1. Розпочати опалювальний сезон 2024-2025 років з 01 листопада 2024 року або коли протягом трьох діб середня добова температура зовнішнього повітря становить 8 С та нижче. Пунктом 2 вищезазначеного рішення виконавчого комітету Кам`янської міської ради визначено відповідальність за керівниками: - комунальних підприємств Кам`янської міської ради «Добробут», товариств з обмеженою відповідальністю «Оселя», «Підкова-Фест», «ЖИЛКОМ 2018» та «Керуюча компанія «Лідер-Комфорт» щодо прийняття теплоносія мешканцями житлових будинків. Таким чином, КП КМР «Добробут» є відповідальною особою за підготовкою внутрішньобудинкових систем з теплопостачання до опалювального сезону та прийняття теплоносія мешканцями житлових будинків, в тому числі щодо будинку позивача. Як вбачається із наданих доказів, в тому числі і Паспорту готовності до роботи в опалювальний період 2024/2025 роки, будинок позивача був прийнятий комісійно без зауважень щодо технічного стану систем ЦО, позиції самого позивача щодо наявності тепла в будинку з початком опалювального сезону 2024 року, а отже КП КМР «Добробут» виконало свої обов`язки з вищезазначених обставин. Таким чином КП КМР «Добробут» здійснювало свої обов`язки щодо обслуговування багатоквартирного будинку позивача в межах своїх повноважень та зобов`язань за договором № 663-22 від 15.08.2022 року, згідно до Правил користування тепловою енергією, затвердженою постановою КМУ № 1198 від 03.01.2007 року, на виконання Рішення виконавчого комітету Кам`янської міської ради № 307 від 24.04.2024 року, Рішення виконавчого комітету Кам`янської міської ради № 898 від 22.10.2024 року, що підтверджено Паспортом готовності до роботи в опалювальний період 2024/2025 роки, був прийнятий комісійно без зауважень щодо технічного стану систем ЦО. Відповідно до вимог п.10 ч.1 ст. 7 ЗУ "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку", п.5 ч.2 ст.7 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», споживачі зобов`язані оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/ тарифами, встановленими відповідно до законодавства. Відповідно до ч.1 ст. 9 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» Споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Згідно п.1.1 Договорів КП КМР "Добробут" надає послуги з управління багатоквартирним будинком, а співвласники зобов`язуються оплачувати КП КМР "Добробут" зазначену Послугу, згідно з вимогами законодавства України та умовами цього договору. Згідно п.6 Договорів Співвласник зобов`язаний оплачувати Управителю надану Послугу в порядку, за ціною та у строки, встановлені Договором. Пунктом 10 Договорів передбачено порядок та ціну послуги з управління багатоквартирним будинком. Зазначають, що співвласниками будинку не у повному обсязі здійснюється оплата за послугу з управління багатоквартирним будинком, що в свою чергу говорить про те, що співвласники несуть відповідальність за належне утримання та ремонт свого будинку, а управитель виконує функції такого управління в межах профінансованих коштів по договору на управління будинком. І якщо співвласникивласники не хочуть вкладати кошти в своєчасне здійснення утримання то ремонту, то на якій підставі тоді Управитель повинен відшкодовувати завдані збитки. Власність зобов`язує. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить (ст. 319 ЦКУ). Частиною 1 ст. 7 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» передбачені обов`язки співвласників, зокрема: забезпечувати належне утримання та належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна багатоквартирного будинку; забезпечувати технічне обслуговування та у разі необхідності проведення поточного і капітального ремонту спільного майна багатоквартирного будинку; Кожний співвласник несе зобов`язання щодо належного утримання, експлуатації, реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку пропорційно до його частки співвласника. Вважають, що у аварійній ситуації є солідарна відповідальність і співвласників будинку позивача, оскільки вони нехтують своїми зобов`язаннями стосовно належного утримання свого ж майна. На підставі вищевикладеного, представник відповідача просить відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] до КП КМР «Добробут» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири у повному обсязі. Розгляд справи здійснити без участі представника КП КМР «Добробут». Ухвалою Дніпровського районного суду міста Кам`янського від 04 квітня 2025 року відкладено підготовче засідання на 06 травня 2025 року у зв`язку з клопотанням представника позивача адвоката Овчаренко О.М. 05 травня 2025 року позивач подала відповідь на відзив, у якій зазначила, що адвокатом Овчаренко О.М. після ознайомлення з відзивом на позовну заяву [PERSON] були направлені адвокатські запити до Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Кам`янської міської ради та Акціонерного товариства «Дніпровська теплоелектроцентраль» для надання інформації про підприємство, яке обслуговування внутрішньобудинкові системи теплопостачання в 2024-2025 опалювальний сезон за адресою: [ADDRESS] . Ознайомившись з відзивом на позов та долученими до нього документами, позивачка [PERSON] з доводами відповідача, викладеними у відзиві на позов погодитись не може з наступних підстав. Відповідно до ч.1 ст.1 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» послуга управління багатоквартирним будинком - результат господарської діяльності суб`єктів господарювання, спрямованої на забезпечення належних умов проживання і задоволення господарсько-побутових потреб мешканців будинку шляхом утримання і ремонту спільного майна багатоквартирного будинку та його прибудинкової території відповідно до умов договору; управитель багатоквартирного будинку (далі -управитель) - фізична особа - підприємець або юридична особа - суб`єктпідприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб. Згідно ч.1 ст.5 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком. Послуга з управління багатоквартирним будинком включає: утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо, купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку. Відповідно до ч.1 ст.7 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право: одержувати своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів; на відшкодування збитків, завданих його майну, шкоди, заподіяної його життю або здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг та незаконного проникнення в належне йому житло (інший об`єкт нерухомого майна). Згідно з розділом 1 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житловокомунального господарства від 17.05.2005 р. №763 балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також: веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також, забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Виконавець послуг - суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору. Відповідно до п.1 Договору №663-22 про надання послуги з управління багатоквартирним будинком від 15 серпня 2022 року (надалі - Договір) управитель зобов`язується надавати співвласникам послугу з управління багатоквартирним будинком (далі - послуга з управління), що розташований за адресою: [ADDRESS] (далі - будинок), а співвласники зобов`язуються оплачувати управителю послугу з управління згідно з вимогами законодавства та умовами цього договору, який долучений відповідачем до відзиву на позов. Згідно п.п.4 п.5 Договору кожен із співвласників має право на відшкодування збитків, завданих його майну, шкоди, заподіяної його життю або здоров`ю, внаслідок неналежного надання або ненадання послуги з управління та незаконного проникнення управителем в належне йому житло (інший об`єкт нерухомого майна). Відповідно до п.п.1, 5, 7 п.8 Договору управитель зобов`язаний, зокрема: забезпечувати належне утримання спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території відповідно до нормативних вимог і цього договору; своєчасно проводити підготовку будинку до експлуатації в осінньо-зимовий період; своєчасно та власним коштом проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням співвласниками послуги з управління, що виникли з його вини. Згідно п.19 Договору управитель несе відповідальність за: невиконання та/або неналежне виконання умов цього договору; за шкоду заподіяну спільному майну, правам та законним інтересам співвласників внаслідок невиконання або неналежного виконання управителем своїх обов`язків; за шкоду заподіяну третім особам внаслідок невиконання або неналежного виконання ним своїх обов`язків. Відповідно до Розділу 2 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житловокомунального господарства від 17.05.2005 року № 76, технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Контроль за технічним станом здійснюється шляхом впровадження системи технічного огляду жилих будинків, яка включає в себе проведення планових та позапланових оглядів. Згідно п.2.8.2 - 2.8.4. Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій під час підготовки житлового фонду до експлуатації в зимовий період виконуються такі роботи: - усунення несправностей: стін, фасадів, дахів, вікон та дверних заповнень, а також: опалювальних печей, димоходів, газоходів, внутрішніхсистем тепло-, водо- та електропостачання й установок із газовими нагріваними; - приведення в технічно справний стан прибудинкової території із забезпеченням безперешкодного відведення атмосферних і талих вод від відмостки, спусків (входів) у підвал і їх віконних приямків; - забезпечення належної гідроізоляції фундаментів, стін підвалу і цоколю та їх сполучення із суміжними конструкціями, сходових кліток, підвальних і горищних приміщень, машинних відділень ліфтів, справність та утеплення пожежних гідрантів. При підготовці до зими (проведення гідравлічних випробувань, ремонт, перевірка і налагодження) підлягає весь комплекс пристроїв, що забезпечують безперебійне постачання тепла в квартири (котельні, внутрішньобудинкові мережі, групові і місцеві теплові пункти в будинках, системи опалення, вентиляції). Котельні, теплові пункти і вузли повинні бути забезпечені засобами автоматизації, обліку, запірною регулювальною апаратурою, схемами розведення систем опалення, гарячого водопостачання (дачі - ГВП), холодного водопостачання (далі - ХВП), припливно-витяжною вентиляцією та іншими конструкціями, які реєструють роботу обладнання при різних експлуатаційних режимах (наповненні, підживленні, спуску води із систем опалення тощо), технічними паспортами на обладнання, журналами щодо запису параметрів та дефектів, які виникають під час роботи обладнання. Прилади газового господарства повинні пройти наладку запірно- захисних клапанів і регуляторів тиску на зимовий період. Насосні станції, системи протипожежного захисту мають бути укомплектовані і мати резервне обладнання, автоматичне вмикання резервних насосів, у разі відмови основних, відрегульоване і справне. У період підготовки житлового фонду до роботи в зимових умовах організовується підготовка (відновлення) схем внутрішньобудинкових систем холодного і гарячого водопостачання, каналізації, центрального опалення і вентиляції, газу із зазначенням розміщення запірної арматури і вимикачів (для слюсарів і електриків з ліквідації аварій і несправностей внутрішньобудинкових інженерних систем). Відповідно до п.1 ч.1 ст.1 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», аварія - пошкодження, вихід з ладу, відмова, неможливість експлуатації внутрішньобудинкових систем, а також пошкодження несучих, огороджувальних та несучоогороджувальних конструкцій будівлі, які спричинили або можуть спричинити шкоду життю та здоров`ю людей, пошкодження майна, унеможливлюють надання житлово-комунальних послуг споживачам. Згідно п.6 ч.2 ст.8 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» обов`язком виконавців комунальної послуги та управителів є вжиття заходів до ліквідації аварій, усунення порушень якості послуг у строки, встановлені законодавством. Відповідно до п.2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, у разі аварії і залиття квартири складається відповідний акт в день залиття квартири. В акті зазначаються причини залиття, висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та інше. Відповідно до Постанови КМУ № 1198 від 03.10.2007 року «Про затвердження Правил користування тепловою енергією» межа балансової належності (відповідальності) - межа розподілу теплової мережі між теплопостачальною організацією і споживачем; межа експлуатаційної відповідальності - межа розподілу теплової мережі за ознакою договірних зобов`язань з експлуатації та утримання тих чи інших її ділянок або елементів, яка встановлюється за згодою сторін між теплопостачальною організацією та споживачем; самовільне втручання в діючі системи теплопостачання і теплоспоживання - будь-яка зміна проектного рішення теплопостачання об`єкта, виконана споживачем або будь-якою іншою організацією без погодження з теплопостачальною організацією. Згідно Постанови КМУ від 21 серпня 2019 р. № 830 «Про затвердження Правил надання послуги з постачання теплової енергії і типових договорів про надання послуги з постачання теплової енергії» виконавець забезпечує безпечне постачання теплоносія відповідно до цих Правил та умов договору про надання послуги з постачання теплової енергії (далі - договір). Теплоносій подається в обсязі відповідно до теплового навантаження будівлі. Значення температури теплоносія повинно відповідати температурному графіку теплової мережі (в частині температури подавального трубопроводу), значення тиску - гідравлічному режиму теплової мережі відповідно до умов договору. Виконавець забезпечує постачання теплової енергії у відповідній кількості та якості, що забезпечує надання послуги встановленим нормативам: за індивідуальним договором з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем - до межі внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку (будівлі) та інженерно-технічних систем приміщення споживача; за договором з колективним споживачем, колективним договором, індивідуальним договором, договором з власником (користувачем) будівлі - до межі зовнішніх інженерних мереж постачання послуги виконавця та внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку (будівлі). Слід зазначити, що Паспорт готовності до роботи в опалювальний період 2024-2025 рр., долучений до відзиву відповідачем, не датований, а стан мереж центрального опалення (забезпечення обігріву всіх приміщень): задовільний. Щодо посилання відповідача на не повну оплату за послуги з управління багатоповерховим будинком, слід зазначити, що позивачка [PERSON] вчасно та регулярно сплачує дані послуги, що підтверджується копією довідки яка долучається до даної заяви. Не підтверджена відповідачем заборгованість співвласників багатоповерхового будинку не звільняє відповідача від виконання його обов`язку з технічного обслуговування та проведення поточного ремонту системи опалення будинку. У свою чергу відповідач має право стягнути заборгованість з боржників у судовому порядку. З метою повного та всебічного розгляду справи, вважаю за необхідне долучити до матеріалів справи, у якості доказів, відповідні документи, що додаються до відповіді на відзив. Вважає доцільним зауважити та документально підтвердити той факт, що КП КМР «Добробут» є управителем багатоквартирного будинку та обслуговував внутрішньобудинкові системи теплопостачання в 2024-2025 опалювальний період за адресою: [ADDRESS] та знаходиться на його балансі, договір на обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання в 2024-2025 опалювальний період не укладався, що підтверджується відповіддю заступника начальника Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Кам`янської міської ради Дніпропетровської області від 28.04.2025 року №10-З/75-25 вих. Та відповідно до відповіді Акціонерного товариства «Дніпровська теплоелектроцентраль» вих.№ А-204/25 від 24.04.2025 року АТ «Дніпровська теплоелектроцентраль» безперервно подає теплоносій до межі балансової належності житлового будинку [ADDRESS] . Проте налагодження якісного опалення в квартирах споживачів та підключення систем теплоспоживання є відповідальністю управителя багатоквартирного будинку, який зобов`язаний забезпечити умови для своєчасного проведення капітальних і поточних ремонтів відповідно до стандартів внутрішньо будинкових мереж, нормативів, норм і правил, згідно з ст.24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги». Звернутає увагу, що АТ «Дніпровська ТЕЦ» не обслуговує внутрішньо будинкові системи. Та квартира [ADDRESS] має автономне опалення і непідключена до централізованого опалення. Дані документи були отримані вже після ознайомлення представницею позивачки з долученим до відзиву на позовну заяву Договором № 663-22 про надання послуги з управління багатоквартирним будинком від 15 серпня 2022 року, про який позивачка, як співвласниця будинку, у порушення абз.15 п.8 даного договору не була повідомлена, тому просить вважати неможливість їх подання разом з позовною заявою з причин, що не залежали від волі позивача. Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно зі ст.80 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно ст.83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивачка наполягає на повному задоволенні позовних вимог для відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав з КП КМР "Добробут". Враховуючи, що відповідач не заперечує факт залиття квартири з причин аварійної ситуації, яка згідно акту мала місце в системі централізованого опалення та не оскаржує розмір завданих збитків, позивач вважає, що необхідності викликати свідків не має. Ухвалою Дніпровського районного суду міста Кам`янського від 06 травня 2025 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду по суті на 04 червня 2-25 року. У судовому засіданні позивач та представник позивача підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити. У судове засідання представник відповідача не прибув, у поданому до суду відзиві просив розглядати справу за його відсутності. Суд, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, дійшов таких висновків. Судом встановлено, що [PERSON] є власницею трикімнатної квартири, розташованої на другому поверсі ІІ-поверхового будинку за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією Договору купівлі-продажу нерухомого майна ВВК №750198 реєстровий №3472 від 09.08.2004 року, витягом про реєстрацію в Державному реєстрі правочинів, копією технічного паспорту та інформацією з Реєстру нерухомості від 24.01.2025 року (а.с.8,9,12). З січня 2021 року КП КМР «ДОБРОБУТ» як балансоутримувач розпочало надавати послуги з управління багатоквартирними будинками. Рішенням виконавчого комітету Кам`янської міської ради від 14.05.2021 року № 348 та від 12.08.2022 року №236 «Про призначення управителя багатоквартирного будинку (об`єкт №1 (Багатоповерхові будинки м.Кам`янське)» КП КМР «ДОБРОБУТ» призначено управителем багатоквартирних будинків у м.Кам`янське, співвласники яких не визначилися з формою управління, не створили ОСББ або не уклали договір з будь-яким іншим управителем згідно Закону України «Про житлово - комунальні послуги»(а.с.92-93). 15.08.2022 року між КП КМР «Добробут» і співвласниками багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] укладено Договір № 663-22 «Про надання послуги з управління багатоквартирним будинком», на підставі Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», Наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житловокомунального господарства України від 13.06.2016 року № 150, Положення про Департамент, уклали договір № 663-22 «Про надання послуги з управління багатоквартирним будинком» від 15.08.2022 року (а.с. 81-91). Згідно п.п.4 п.5 Договору кожен із співвласників має право на відшкодування збитків, завданих його майну, шкоди, заподіяної його життю або здоров`ю, внаслідок неналежного надання або ненадання послуги з управління та незаконного проникнення управителем в належне йому житло (інший об`єкт нерухомого майна). Відповідно до п.п.1, 5, 7 п.8 Договору управитель зобов`язаний, зокрема: забезпечувати належне утримання спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території відповідно до нормативних вимог і цього договору; своєчасно проводити підготовку будинку до експлуатації в осінньо-зимовий період; своєчасно та власним коштом проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням співвласниками послуги з управління, що виникли з його вини. Згідно п.19 Договору управитель несе відповідальність за: невиконання та/або неналежне виконання умов цього договору; за шкоду заподіяну спільному майну, правам та законним інтересам співвласників внаслідок невиконання або неналежного виконання управителем своїх обов`язків; за шкоду заподіяну третім особам внаслідок невиконання або неналежного виконання ним своїх обов`язків. АТ «Дніпровська теплоелектроцентраль» спільно з КП КМР «Добробут» було доручено провести гідравлічні випробування магістральних, розподільчих теплових мереж та - внутрішньо будинкових систем теплопостачання до 15.04.2024 та до 15.09.2024, що передбачено п.4 рішення виконавчого комітету Кам`янської міської ради № 307 від 24.04.2024 року (а.с.62-74) Будинок за адресою: [ADDRESS] згідно з паспортом готовності до роботи в опалювальний період 2024/2025 роки був прийнятий комісійно, без зауважень щодо технічного стану систем (а.с.78-79 ). Період опалювального сезону 2024-2025 роки, визначений початком з 01.11.2024 року, що відображено у п. 1. Рішення виконавчого комітету Кам`янської міської ради № 898 від 22.10.2024 року - «…Комунальним підприємствам Кам`янської міської ради «Кам`янська теплопостачальна компанія», «Центральні тепломережі» та рекомендувати Акціонерному товариству «Дніпровська теплоелектроцентраль», Приватному підприємству «КОМПАНІЯ МАСТЕРОК»: 1.1. Розпочати опалювальний сезон 2024-2025 років з 01 листопада 2024 року або коли протягом трьох діб середня добова температура зовнішнього повітря становить 8 С та нижче. Пунктом 2 вищезазначеного рішення виконавчого комітету Кам`янської міської ради визначено відповідальність за керівниками: - комунальних підприємств Кам`янської міської ради «Добробут», товариств з обмеженою відповідальністю «Оселя», «Підкова-Фест», «ЖИЛКОМ 2018» та «Керуюча компанія «Лідер-Комфорт» щодо прийняття теплоносія мешканцями житлових будинків (а.с.75-77). КП КМР «ДОБРОБУТ» є виконавцем послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Перелік послуг з управління багатоквартирними будинками, що надає КП КМР «Добробут», розміщений у відкритому доступі на офіційному сайті Кам`яської міської ради в розділі «Перелік послуг» за посиланням https://kam.gov.ua/viddili/departament_zhitlovo_komunalnogo_gospodarstva_ta_budivnitstva/pi. 1.Технічне обслуговування внутрішньо-будинкових систем: 1.1 водопостачання; 1.2 водовідведення; 1.3. теплопостачання; 1.4. гарячого водопостачання; (у разі наявності), 1.5. зливової каналізації; 1.6. електропостачання; 1.7. газопостачання. 7. Поточний ремонт внутрішньо-будинкових систем: 7.1. водопостачання; 7.2. водовідведення; 7.3. теплопостачання; 7.4. гарячого водопостачання; (у разі наявності); 7.5. зливової каналізації; 7.6. електропостачання; 7.7. газопостачання. Згідно Виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Комунальне підприємство Кам`янської міської ради «Добробут» код ЄДРПОУ 43057390, зареєстроване 12.06.2019 року і серед видів діяльності у п.81.10 зазначено, - комплексне обслуговування об`єктів (а.с.18). У відповідності до Статуту Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Добробут» (копія долучається) визначено: п.1.1. Комунальне підприємство Кам`янської міської ради «Добробут» є комунальним унітарним підприємством, створеним міською радою відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та інших законодавчих актів України. Підприємство є правонаступником усього майна та активів, всіх прав та обов`язків Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Теплотехнік» (код ЄДРПОУ 43057390). п.2.2.1. Виробництво, транспортування, реалізація та розподіл теплової енергії на опалення, вентиляцію, гаряче водопостачання та паропостачання, об`єктів житловокомунального, соціально-культурного та іншого призначення. п.2.2.3. Виконання робіт з капітального та поточного ремонту внутрішньо будинкових мереж. п.2.2.4. Виконання обстежень на відповідність температурного режиму діючим санітарним нормам. п.2.2.5. Розробка та видача технічних умов на реконструкцію системи централізованого опалення, реконструкцію системи централізованого опалення багатоквартирних житлових будинків (квартир). п.2.2.7. Виконання робіт (надання послуг) з реконструкції системи централізованого опалення багатоквартирних житлових будинків (квартир). п.2.2.19. Виконання робіт по захисту трубопроводів від корозії. п.2.2.26. Проведення підготовки житлового фонду до експлуатації в осінньо-зимовий період. п.2.2.33. Проведення періодичного обстеження об`єктів житлового та нежитлового фонду з метою визначення їх технічного стану та відповідності вимогам нормативних документів. п.3.2.2. Підприємство зобов`язано забезпечувати виконання робіт (надання послуг) відповідно до цього Статуту в обсягах та якості, що відповідають місцевим програмам та укладеним договорам (а.с.20-24). Згідно п.2, 5 ч.1 ст.1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», виконавець - суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору, а житлово-комунальні послуги - це результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил. Згідно абз.3 ч.1 ст.5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», залежно від: функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються зокрема на: послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання) - внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо. Суд зазначає, що саме цей вид житлово-комунальних послуг надає КП КМР «ДОБРОБУТ» мешканцями багатоповерхового будинку по [ADDRESS] . Отже, обов`язок щодо забезпечення належного і безпечного функціонування внутрішньо будинкових мереж теплопостачання будинку покладено на відповідача. 03 листопада 2024 року була затоплена належна позивачці квартира і, як встановлено в подальшому Актом обстеження житлового приміщення від 27.11.2024 року, причиною залиття відбулось в наслідок пориву трубопроводу на горищі будинку, що підтверджено актом обстеження житлового приміщення, складеного та затвердженого відповідачем, та зафіксовано пошкодження майна позивачки, що є матеріальними збитками [PERSON] (а.с.13). Відповідно до Акту обстеження житлового приміщення, внаслідок залиття квартири позивачки, були пошкоджені: в спальній кімнаті на стелі площею 14,7 кв.м., на шпалерах видно сліди залиття на частково відстали шпалери, на стінах шпалери площею 39,7 кв.м. шпалери частково відстали та мають сліди залиття, на підлозі площею 14,7 кв.м. здулись листи ДАП. В кімнаті на стелі площею 8,5 кв.м. маються сліди залиття на шпалерах, на стінах площею 33,6 кв.м. сліди залиття на шпалерах, які відстали по швам. Пошкоджена електрична проводка (а.с.13). Відповідно до Експертного висновку про нанесення матеріальної шкоди складеного 29.11.2024 року на замовлення позивачки ТОВ «Всеукраїнська оціночна компанія» встановлено, що вартість завданої матеріальної шкоди мешканцям квартири [ADDRESS] , яке піддалося затопленню водою в наслідок пориву трубопроводу на горищі, в наслідок чого, водою пошкоджено внутрішнє оздоблення квартири та особисті речі мешканців квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , станом на дату оцінки, без урахування ПДВ становить 74949,00 гривень (а.с.25-29). Відповідно до ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками визнаються: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Отже з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Відповідно до ч.1 ст.1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» послуга управління багатоквартирним будинком - результат господарської діяльності суб`єктів господарювання, спрямованої на забезпечення належних умов проживання і задоволення господарсько-побутових потреб мешканців будинку шляхом утримання і ремонту спільного майна багатоквартирного будинку та його прибудинкової території відповідно до умов договору; управитель багатоквартирного будинку (далі -управитель) - фізична особа - підприємець або юридична особа - суб`єктпідприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб. Згідно ч.1 ст.5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком. Послуга з управління багатоквартирним будинком включає: утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо, купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку. Відповідно до ч.1 ст.7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право: одержувати своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів; на відшкодування збитків, завданих його майну, шкоди, заподіяної його життю або здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг та незаконного проникнення в належне йому житло (інший об`єкт нерухомого майна). Згідно з розділом 1 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житловокомунального господарства від 17.05.2005 р. №763 балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також: веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також, забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Виконавець послуг - суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору. Відповідно до Розділу 2 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житловокомунального господарства від 17.05.2005 року № 76, технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Контроль за технічним станом здійснюється шляхом впровадження системи технічного огляду жилих будинків, яка включає в себе проведення планових та позапланових оглядів. Згідно п.2.8.2 - 2.8.4. Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій під час підготовки житлового фонду до експлуатації в зимовий період виконуються такі роботи: - усунення несправностей: стін, фасадів, дахів, вікон та дверних заповнень, а також: опалювальних печей, димоходів, газоходів, внутрішніхсистем тепло-, водо- та електропостачання й установок із газовими нагріваними; - приведення в технічно справний стан прибудинкової території із забезпеченням безперешкодного відведення атмосферних і талих вод від відмостки, спусків (входів) у підвал і їх віконних приямків; - забезпечення належної гідроізоляції фундаментів, стін підвалу і цоколю та їх сполучення із суміжними конструкціями, сходових кліток, підвальних і горищних приміщень, машинних відділень ліфтів, справність та утеплення пожежних гідрантів. При підготовці до зими (проведення гідравлічних випробувань, ремонт, перевірка і налагодження) підлягає весь комплекс пристроїв, що забезпечують безперебійне постачання тепла в квартири (котельні, внутрішньобудинкові мережі, групові і місцеві теплові пункти в будинках, системи опалення, вентиляції). Котельні, теплові пункти і вузли повинні бути забезпечені засобами автоматизації, обліку, запірною регулювальною апаратурою, схемами розведення систем опалення, гарячого водопостачання (дачі - ГВП), холодного водопостачання (далі - ХВП), припливно-витяжною вентиляцією та іншими конструкціями, які реєструють роботу обладнання при різних експлуатаційних режимах (наповненні, підживленні, спуску води із систем опалення тощо), технічними паспортами на обладнання, журналами щодо запису параметрів та дефектів, які виникають під час роботи обладнання. Прилади газового господарства повинні пройти наладку запірно- захисних клапанів і регуляторів тиску на зимовий період. Насосні станції, системи протипожежного захисту мають бути укомплектовані і мати резервне обладнання, автоматичне вмикання резервних насосів, у разі відмови основних, відрегульоване і справне. У період підготовки житлового фонду до роботи в зимових умовах організовується підготовка (відновлення) схем внутрішньобудинкових систем холодного і гарячого водопостачання, каналізації, центрального опалення і вентиляції, газу із зазначенням розміщення запірної арматури і вимикачів (для слюсарів і електриків з ліквідації аварій і несправностей внутрішньобудинкових інженерних систем). Відповідно до п.1 ч.1 ст.1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», аварія - пошкодження, вихід з ладу, відмова, неможливість експлуатації внутрішньобудинкових систем, а також пошкодження несучих, огороджувальних та несучоогороджувальних конструкцій будівлі, які спричинили або можуть спричинити шкоду життю та здоров`ю людей, пошкодження майна, унеможливлюють надання житлово-комунальних послуг споживачам. Згідно п.6 ч.2 ст.8 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» обов`язком виконавців комунальної послуги та управителів є вжиття заходів до ліквідації аварій, усунення порушень якості послуг у строки, встановлені законодавством. Відповідно до п.2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, у разі аварії і залиття квартири складається відповідний акт в день залиття квартири. В акті зазначаються причини залиття, висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та інше. Відповідно до Постанови КМУ № 1198 від 03.10.2007 року «Про затвердження Правил користування тепловою енергією» межа балансової належності (відповідальності) - межа розподілу теплової мережі між теплопостачальною організацією і споживачем; межа експлуатаційної відповідальності - межа розподілу теплової мережі за ознакою договірних зобов`язань з експлуатації та утримання тих чи інших її ділянок або елементів, яка встановлюється за згодою сторін між теплопостачальною організацією та споживачем; самовільне втручання в діючі системи теплопостачання і теплоспоживання - будь-яка зміна проектного рішення теплопостачання об`єкта, виконана споживачем або будь-якою іншою організацією без погодження з теплопостачальною організацією. Згідно Постанови КМУ від 21 серпня 2019 р. № 830 «Про затвердження Правил надання послуги з постачання теплової енергії і типових договорів про надання послуги з постачання теплової енергії» виконавець забезпечує безпечне постачання теплоносія відповідно до цих Правил та умов договору про надання послуги з постачання теплової енергії (далі - договір). Теплоносій подається в обсязі відповідно до теплового навантаження будівлі. Значення температури теплоносія повинно відповідати температурному графіку теплової мережі (в частині температури подавального трубопроводу), значення тиску - гідравлічному режиму теплової мережі відповідно до умов договору. Виконавець забезпечує постачання теплової енергії у відповідній кількості та якості, що забезпечує надання послуги встановленим нормативам: за індивідуальним договором з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем - до межі внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку (будівлі) та інженерно-технічних систем приміщення споживача; за договором з колективним споживачем, колективним договором, індивідуальним договором, договором з власником (користувачем) будівлі - до межі зовнішніх інженерних мереж постачання послуги виконавця та внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку (будівлі). Враховуючи викладене, за обставинами цієї справи саме на відповідача покладений обов`язок довести, що розрив трубопроводів центрального опалення, який і був безпосередньою причиною залиття та який перебуває у причинному зв`язку з заподіянням шкоди, стався не з його вини. На думку суду, відповідач відсутності своєї вини у цьому не довів. Таким чином, у цій справі позивач довів розмір завданої шкоди, який відповідач не оспорював, протиправність дій (бездіяльності) відповідача щодо неналежного обслуговування систем внутрішньобудинскового центрального опалення та причинний зв`язок між ними, що призвело до залиття квартири позивача, натомість відповідач відповідно до покладеного на нього обов`язку доказування не довів відсутності його вини у заподіянні шкоди. Враховуючи, що відповідач не заперечує факт залиття квартири з причин аварійної ситуації, яка згідно акту мала місце в системі централізованого опалення та не оскаржує розмір завданих збитків, суд приходить до висновку , що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню у відшкодування шкоди 74 949 грн. Щодо посилання відповідача на не повну оплату за послуги з управління багатоповерховим будинком, судом встановлено , що позивач [PERSON] вчасно та регулярно сплачує дані послуги, що підтверджується копією довідки (а.с.110). Суд зазначає, що не підтверджена відповідачем заборгованість співвласників багатоповерхового будинку не звільняє відповідача від виконання його обов`язку з технічного обслуговування та проведення поточного ремонту системи опалення будинку. У свою чергу відповідач має право стягнути заборгованість з боржників у судовому порядку. Щодо доводів відповідача про те, що відповідальність повинна нести теплопостачальна організація , суд зазначає, що відповідно до відповіді Акціонерного товариства «Дніпровська теплоелектроцентраль» вих.№ А-204/25 від 24.04.2025 року АТ «Дніпровська теплоелектроцентраль» безперервно подає теплоносій до межі балансової належності житлового будинку [ADDRESS] . Проте налагодження якісного опалення в квартирах споживачів та підключення систем теплоспоживання є відповідальністю управителя багатоквартирного будинку, який зобов`язаний забезпечити умови для своєчасного проведення капітальних і поточних ремонтів відповідно до стандартів внутрішньо будинкових мереж, нормативів, норм і правил, згідно з ст.24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги». Звернутає увагу, що АТ «Дніпровська ТЕЦ» не обслуговує внутрішньо будинкові системи. Та квартира [ADDRESS] має автономне опалення і непідключена до централізованого опалення (а.с.108). При вирішенні вимог про відшкодування моральної шкоди суд керується нормами статті 23 ЦК України, яка закріплює загальні положення про відшкодування моральної шкоди, визначаючи, що моральна шкода, зокрема, полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку зі знищенням чи пошкодженням її майна, та статті 1167 цього Кодексу, відповідно до яких моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі, неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Позивач просить стягнути моральну шкоду у розмірі 10 000,00 грн ,як компенсацію душевних страждань, які вона зазнала у зв`язку з пошкодженням її майна. Відповідно до статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року). Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому, суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Позивач зазначає, що залиття квартирипризвело до змін в їх житті, зокрема, пов`язаних з необхідністю проведення робіт по відновленню квартири, докладанням додаткових зусиль для нормалізації свого життя, вона перебуває у стані хвилювання, нервової та психічної напруги через необхідність відновлення житлового приміщення, Суд в цілому погоджується з доводами позивача, що внаслідок залиття належної їй квартири вона зазнала певних душевних страждань та переживань у зв`язку з погіршенням стану майна та необхідністю вжиття заходів щодо його відновлення, які погіршили умови її звичної життєдіяльності та викликали необхідність докладання зусиль для вирішення проблем, пов`язаних з усуненням наслідків залиття. З урахуванням обставин справи, характеру завданої шкоди і її наслідків, суд вважає, що розмір моральної шкоди, завданої позивачам внаслідок залиття, у сумі 10 000 грн. відповідає загальним засадам цивільного законодавства і, враховуючи характер душевних страждань, ступінь вимушених змін у її житті, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, дійшов висновку, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню моральна шкода в сумі 10 000,00 грн. Позивач завила вимоги про відшкодування витрат на оплату експертного висновку про нанесення матеріальної шкоди у розмірі 5 500 грн. Як визначено статтею 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Згідно з частиною 3 статті 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. З урахування предмету доказування у цій справі суд вважає, що витрати на проведення експертного дослідження, які відповідно до квитанції від 29.11.2024 р. понесені позивачем у розмірі 5 500,00 грн, пов`язані з розглядом справи та були необхідними для підготовки для звернення з позовом до суду та розгляду справи. А отже такі витрати підлягають стягненню з відповідача згідно з правилами розподілу судових витрат на користь позивача, якою такі витрати фактично понесені. Відповідно до частин 1, 2 статті 141 ЦПК України судовий збір та витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а саме на користь позивача судовий збір у сумі сумі 1 937, 92 грн. Щодо розподілу судових витрат суд зазначає наступне, матеріалами справи підтверджується факт отримання позивачем послуг адвоката та понесення витрат в суді. Статтею 137 ЦПК України встановлено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Доля цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язані зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою: 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Отже зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. При цьому, склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правничої допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та інше), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. Пунктами 1,2 частини другої статті 141 ЦПК України передбачено, що інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача, у разі відмови в позові - на позивача. Частиною 8 статті 141 ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. На підтвердження понесених витрат у справі до суду надано копію договору № 14-01/25 про надання правової допомоги від 14 січня 2025 року укладеного між [PERSON] та адвокатом Овчарено О.М. (а.с.32-34), акт виконаних робіт № 1 від 26 січня 2025 р.(а.с.33) , квитанція № 830920 від 26.01.2025 р. (а.с.36), додаток № 3 до договору , акт виконаних робіт від 02.05.2025 р. , довідка № 2 від 02.05.2025 р. , квитанція № 839227 від 02.05.2025 р., додаток № 4 до договору , акт виконаних робіт № 3 від 04.06.2025 р. , довідка № 3 від 04.06.2025 р. , квитанція № 839227 від 04.06.2025 р (а.с.126-130) про підтвердження факту надання правничої (правової) допомоги адвокатом , відповідно до яких позивач понесла судові витрати на правничу допомогу в сумі 19 844, 80 грн. При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 02 липня 2020 року в справі № 362/3912/18 (провадження № 61-15005св19). Ті самі критерії застосовує ЄСПЛ, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, у рішеннях від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України», від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України», від 23 січня 2014 року у справі «East/West Alliance Limited» проти України», від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України» зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим. Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмету доказування в справі, що свідчить про те, що витрати на правову допомогу повинні бути обґрунтовані належними та допустимими доказами. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц та в постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03 жовтня 2019 року у справі № 922/445/19 міститься правовий висновок про те, що розмір витрат на оплату професійної правничої допомоги адвоката встановлюється і розподіляється судом згідно з умовами договору про надання правничої допомоги у разі надання відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, як уже сплаченої, так і тієї, що лише підлягає сплаті (буде сплачена) відповідною стороною або третьою особою. Аналогічні висновки наведено також в постановах Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 648/1102/19та від 11 листопада 2020 року у справі № 673/1123/15-ц. Суд має вирішити питання про відшкодування стороні, на користь якої відбулося рішення, витрат на послуги адвоката,

Outcome: approved