Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-01 00:00:00

21 лютого 2025 року позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом, в якому просила визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , тривалістю 3 (три) місяці. В обґрунтування\~ позову\~вказує,\~що [INFO] ,\~померла її\~мати [PERSON] .\~ Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне їй майно, яке складається з земельної ділянки площею 2,8638 га, кадастровий номер 1822588400:10:000:0066 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Шахворівської сільської ради Коростишівського району Житомирської області. На випадок смерті вона не залишила заповіту. Зазначає, що вона є єдиною спадкоємицею після смерті матері і ніхто не приймав та не звертався із заявами про відкриття спадкової справи до майна померлої. Зазначає, що 30 вересня 2021 року та 11лютого 2025 року звернулася до державного нотаріуса Маньківської державної нотаріальної контори Черкаської області Шевченко Н.Г. із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері. Однак, державним нотаріусом Шевченко Н.Г. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] у зв?язку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду, зазначена обставина підтверджується постановами про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 30.09.2021 року та 11.02.2025 р. Вказує на те, що цей строк нею було пропущено з об`єктивних причин, що не залежали від її волі, вважає їх поважними. А саме у зв`язку зі розповсюдженням короно вірусної хвороби Covid-19, тяжку хворобу батька,який потребував постійного догляду та у зв`язку із великою відстанню між місцем її проживання у Вишгородському районі, Київської області та місцем відкриття спадщини та місцезнаходженням спадкового майна у Харитонівській громаді, Житомирської області. Представник позивача адвокат Березинець К.Г. у судовому засіданні позов підтримала та просила його задовольнити з наведених у ньому підстав обгрунтувавши викладеними у позові доводами. Пояснила, що позивачка займалася похованням своєї матері. Спадкодавиця проживала у Черкаській області. Представник відповідача - сільський голова Харитонівської сільскьої ради Зубленко З.С.. в судове засідання не з`явилася, в матеріалах справи наявна заява про розгляд справи без їх участі, не заперечує щодо задоволення позовних вимог. Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши представника позивача, дійшов до наступного висновку. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , в м. Вишгород, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , актовий запис №300. [INFO] помер [PERSON] , в м. Вишгород, що підтверджується свідоцтвом про смерть серїі [NUMBER] Батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серїі № [NUMBER] . Внаслідок реєстрації шлюбу прізвище позивача [PERSON] змінилося на « [PERSON] », що підтверджується витягом із державного реєстру актів цивліьного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердженння дошлюбного прізвища від 28.1.0.2021 року та свідоцтвом про шлюб серїі [NUMBER] . Згідно консультаційного висновку спеціаліста Вишгородської амбулаторії ЗПСМ (КНП «ЦПМСД» Вишгородоської Міської ради від 12.06.2023 року [PERSON] через наявний зокрема діагноз: метастази в лімфоузли шиї та печінки, функціонуючу трахіостому, дифузний кардіосклероз, гіпертонічна хвороба, потребує постійного прийому препаратів. Згідно довідки до акту огляду МСЕК виданого Спеціалізованою туберкульозно-пульмонологічною МСЕК 21.04.2023 року [PERSON] має 1 групу інвалідності з 12.04.2023 року та потребує постійного стороннього догляду. Крім того долучено виписку сімейного лікаря щодо пройденого курсу лікування, з якого вбачається, що [PERSON] проходив лікуванняу Вишгородській амбулаторії загальної практики сімейноої медичини №1. Зокрема проходив курси із хіміотерапії та промоневої терапії Відповідно до відповіді ГУ Держеокадастру у Житомирській області від 28.10.2024 року вбачається, що відділі №1 наявні архівні примірники державних актів на право власності на земельні ділянки по Шахворостівській сільській раді-Коростишівського району Житомирської області, а саме: серія ЯД №553439 від 17.12.2009 року, реєстраційний №010921100186; серія ЯД №553438 від 17.12.2009 року, реєстраційний №010921100188. Постановаим \~державного нотаріуса\~Маньківської державної\~нотаріальної контори\~Шевченко Н.Г.\~від 13.09.2021\~ та\~від 11\~лютого 2025\~року \~відмовлено [PERSON] \~у видачі\~свідоцтва про\~право на\~спадщину за\~законом \~на \~спадкове майно,\~яке складається\~з земельної\~ділянки з\~кадастровим номером кадастровий\~номер 1822588400:10:000:0066\~ площею 2,8638\~га,\~для ведення\~товарного сільськогосподарського\~виробництва,\~яка розташована\~на території\~Шахворівської сільської\~ради Коростишівського\~району Житомирської\~області у зв`язку із пропуском строку, визначеного законом для подання заяви про прийняття спадщини та ненаданням документів, необхідних для вчинення нотаріальної дії. З відповіді завідувача Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г. від 10.05.2025 року вбачається, що за фактом смерті [PERSON] , яка померла [INFO] спадкова справа не заводилася. Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України). Як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272 ЦК України про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував своє право на прийняття спадщини через, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. За змістом статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Згідно із статтею 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України). Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини, суд повинен враховувати, що такі причини визначаються у кожному конкретному випадку, з огляду на обставини кожної конкретної справи. Так звернувшись до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, позивач зобов`язаний повідомити суду поважні причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкодили йому звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк, а також надати докази на підтвердження своїх доводів та вимог. З матеріалів справи вбачається, що спадкодавець [PERSON] , померла [INFO] , тому останнім днем визначеного законом строку прийняття спадщини було 28 лютого 2021 року. Вперше постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії позивач отримала 13 вересня 2021 року, а тому пропуск позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини складає більше 6 місяців. Причиною пропуску звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини позивач зазначала пандемію Covid-19, а точніше карантинні обмеження, які були пов`язані із непостійною роботою у сфері нерегулярних перевезень пасажирів як автомобільного, так і міжміського транспорту. Крім того мало місце віддаленість місця проживання позивача та місцезнаходження спадкового майна, а також хвороба батька,який потребував постійного догляду. Оцінюючи наявність підстав для визнання поважними зазначених позивачем причин пропуску строку суд враховує, що обґрунтованість вимог повинна підтверджуватися належними та допустимими доказами. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», від 20 травня 2020 року № 392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» та\~від 22 липня 2020 року № 641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2»\~з 12 березня 2020 року до 31 серпня 2020 року в Україні було запроваджено карантин. [PERSON] померла [INFO] . Разом із тим суд враховує, що після 31 серпня 2020 року здійснено пом`якшення карантинних обмежень. Останнім днем строку звернення із заявою враховуючи дату смерті спадкодавці є [INFO] . Із першою заявою про прийняття спадщини позивач звернулася лише 13 вересня 2021 року, тобто з останнього дня строку звернення із заявою минуло більше 7 місяців. При цьому у подальшому позивач повторно звернулася до нотаріуса більше ніж через 3 роки. Жодних доказів щодо поважності причин зволікання зі зверненням до нотаріуса позивачем не надано. Крім того ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Матеріали справи не містять відомостей про останнє місце проживання спадкодавиці. Разом із тим у свідоцтві про смерть вказано, що [PERSON] , померла [INFO] у м. Вишгород, де проживає позивачка. Як зазначила у судовому засіданні представник, то позивач,яка є спадкоємицею першої черги, займалася поховання своєї матері, тобто була обізнана про її смерть і могла звернутися до нотаріуса у встановлений законом строк із відповідною заявою. Саме по собі проживання позивача у іншому населеному пункті відмінному від місцезнаходження спадкового майна не може бути самостійною підставою та свідчити про наявність об`єктивних, непереборних перешкод для звернення із заявою про прийняття спадщини. Адже законодавець надає можливість звернення до нотаіруса як за останнім місцем проживання спадкодавця, так і за місцезнаходженням майна. Матеріали справи не містять доказів на підтвердження неналежного стану здоров`я позивача чи інших документів, що містять відомості про обставини, які перешкоджали зверненню її як спадкоємця за законом до нотаріальної контори у встановлені строки. Долучені до заяви докази на підтвердження тяжкої хвороби батька за яким доглядала позивач не можуть самостійним доказом поважності пропуску усього строку і вказувати на наявність перешкод для звернення із заявою про прийняття спадщини. Адже долучені документи не містять свідчень тому, що батько потребував такого постійного і тривалого супроводу, саме з 28.08.2020 року (часу відкриття спадщини після смерті спадкодавиці) і до його смерті [INFO] , що перешкоджав позивачу знайти час для звернення до нотаріуса. Відомостей про встановлення опіки чи обмеження дієздатності батька позов не містить. Окрім цього це жодним чином не пояснює відсутність звернення позивача до суду чи нотаріуса після смерті батька чи існування інших труднощів протягом уже цього часу до [INFO] . Зазначені обставини в сукупності свідчать, що позивачем без поважних причин пропущено строк для прийняття спадщини, тому суд відмовляє [PERSON] у задоволенні її позову. Враховуючи викладене вище, на підставі 1272 ЦК України, та

Outcome: dismissed