Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-10 00:00:00

У жовтні 2022 року [PERSON] звернувся до суду з даним позовом, в якому просить визначити його спосіб участі у спілкуванні з донькою [PERSON] , [INFO] , та у її вихованні шляхом надання побачень першої та третьої неділі кожного місяця з 10 год. до 19 год., другого та четвертого понеділка місяця з 10 год. до 19 год. без обов`язкової присутності матері, з обов`язковим здійсненням батьком супроводу дитини з місця її проживання на побачення та повернення дитини за місцем її проживання до матері; побачення щороку у день народження батька з 10 год. до 19 год., якщо це припадає на вихідний (неробочий) день, якщо день народження батька випадає на робочий день, побачення батька з дитиною має відбутися у перший вихідний день тижня, на який припадає день народження, з обов`язковим здійсненням батьком супроводу дитини з місця її проживання на побачення та повернення дитини за місцем її проживання до матері; побачення у день народження доньки шляхом чергування років: черговість визначається наступним чином: батькові у рік, який закінчується на непарне число, мати у рік, який закінчується на парне число; спільний щорічний відпочинок батька з дитиною у літній період протягом двох тижнів з ночівлею по місцю проживання батька чи його перебування на відпочинку разом з донькою, побачення батька, під час усіх святкових заходів в освітніх закладах та/або інших місцях за домовленістю з матір`ю; - зобов`язувати [PERSON] не чинити перешкоди у вільному спілкуванні та участі у вихованні ним малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] . В обґрунтування вимог зазначається, що 22 червня 2019 року у Броварському міськрайонному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області зареєстровано шлюб між сторонами. [INFO] у сторін народилася дочка, [PERSON] . Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 07 лютого 2022 року у справі № 361/6953/21 шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. Після розірвання шлюбу між донька залишилася проживати з матір`ю, позивач щомісячно сплачує аліменти на її утримання. Разом з тим, між сторонами склалися неприязні стосунки щодо порядку участі батька у вихованні дитини, вільному спілкуванні з нею. Позивач бажає приймати участь у вихованні доньки, піклуватися про її здоров`я, духовний та моральний розвиток. З питань визначення способу участі батька у вихованні доньки [PERSON] , [INFO] , позивач звернувся до Виконавчого комітету Броварської міської ради Броварського району Київської області. Рішенням Виконавчого комітету Броварської міської ради Броварського району Київської області № 352 від 19 липня 2022 року позивачу призначено порядок участі у вихованні малолітньої доньки, [PERSON] , [INFO] , яка проживає разом з матір`ю [PERSON] , а саме перші шість місяців щонеділі з 10 год. до 14 год. та щопонеділка з 15 год. до 16 год. у присутності матері дитини, в подальшому щопонеділка з 10 год. до 16 год. без присутності матері, враховуючи інтереси дитини. Відповідач у добровільному порядку вказане рішення не виконує та створює перешкоди у спілкуванні з донькою. З підстав визначення порядку участі батька у вихованні дитини, а також зобов`язання не чинити перешкод у спілкуванні з нею позивач звернувся до суду. Ухвалою суду від 14 листопада 2022 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. 30 січня 2023 року до суду надійшли пояснення від третьої особи Виконавчого комітету Броварської міської ради Броварського району Київської області. Ухвалою суду від 09 лютого 2023 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті. 25 травня 2023 року відповідач [PERSON] подала до суду пояснення на позовну заяву. 17 червня 2024 року судом до участі у справі залучено третю особу Службу у справах дітей та сім`ї Ірпінської міської ради Київської області. У судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримав у повному обсязі, пояснив, що після розірвання шлюбу між ним та відповідачем виник конфлікт щодо його участі у вихованні дитини. Відповідач повідомила, що буде надавати можливість спілкуватися з донькою лише за умови сплати аліментів, при цьому налаштовує доньку проти нього. Дитина називає батьком іншого чоловіка [PERSON] , а рідного батька «дядьком». Представник позивача [PERSON] - адвокат Бланар В.М. позовні вимоги підтримала, пояснила, що відповідач не дає позивачу можливості спілкуватися з донькою, чим порушує його права як батька. Просить позов задовольнити. Відповідач [PERSON] та її представник адвокат Харін М.Б. у судовому засіданні позовні вимоги визнала частково, а саме щодо участі позивача у спілкуванні з донькою [PERSON] , [INFO] , та у її вихованні шляхом надання побачень першої та третьої неділі кожного місяця з 10 год. до 19 год., другого та четвертого понеділка місяця з 10 год. до 19 год., другого та четвертого понеділка з 10 год. до 19 год. за обов`язкової присутності матері; побачення батька під час усіх святкових заходів в освітніх закладах та/або інших місяцях за обов`язковою домовленістю з матір`ю. Третя особа Виконавчий комітет Броварської міської ради Броварського району Київської області у судове засідання представника не направила, у поданих до суду поясненнях просила суд розглянути дану справу без участі її представника. Третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Ірпінської міської ради Київської області, як органи опіки та піклування у судове засідання представника не направила, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином. Причини неявки суду не повідомлені. Вислухавши пояснення позивача та його представника, заперечення відповідача та його представника, покази свідків, дослідивши письмові матеріал справи, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. З матеріалів справи вбачається, що 22 червня 2019 року Броварським міськрайонним відділом державної реєстрації актів Головного територіального управління юстиції у Київській області зареєстровано шлюб між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Від спільного подружнього життя у сторін народилася дочка, [PERSON] , [INFO] . Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 03 листопада 2021 року стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] стягнуто аліменти на утримання доньки, [PERSON] , [INFO] , у розмірі частки всіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 05 серпня 2021 року і до досягнення дитиною повноліття. З матеріалів справи вбачається, що рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 07 лютого 2022 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. Рішенням Виконавчого комітету Броварської міської ради Броварського району Київської області від 19 липня 2022 року № 352 призначено [PERSON] порядок участі у вихованні малолітньої доньки, [PERSON] , [INFO] , яка проживає разом з матір`ю [PERSON] , а саме перші шість місяців щонеділі з 10 год. до 14 год. та щопонеділка з 15 год. до 16 год. у присутності матері дитини, в подальшому щопонеділка з 10 год. до 16 год. без присутності матері, враховуючи інтереси дитини. 18 серпня 2022 року [PERSON] звернувся до Виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області із заявою про направлення 22 серпня 2022 року за адресою: [ADDRESS] уповноважених представників органу опіки та піклування Броварської області для здійснення контролю за виконанням [PERSON] рішення виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області від 19 липня 2022 року № 352. Листом Виконавчого комітету Броварської міської ради Броварського району Київської області повідомлено [PERSON] , що 22 липня 2022 року працівники Служби з`явилися за вищевказаною адресою для здійснення контролю за виконанням [PERSON] вищевказаного рішення. У визначений органом опіки та піклування день та час [PERSON] не зміг поспілкуватися з донькою, у телефонній розмові [PERSON] повідомила, що донька [PERSON] захворіла та знаходилася у баби. Про хворобу доньки [PERSON] повідомила [PERSON] та запропонувала йому приїхати до дитини на наступні вихідні. Протокол про адміністративне правопорушення складений не був, оскільки він може бути складений лише у разі підтвердження факту вчинення адміністративного правопорушення за обов`язкового проведення бесіди з особою, стосовно якої надійшла скарга про вчинення правопорушення та надання їй можливості надати відповідні пояснення. 12 грудня 2022 року [PERSON] звернувся до Органу опіки та піклування Виконавчого комітету Броварської міської ради Броварського району Київської області з питань визначення окремо проживаючому батькові порядку участі у вихованні малолітньої доньки, [PERSON] , [INFO] . Відповідно до рішення виконавчого комітету Броварської міської ради Броварського району Київської області № 51 від 24 січня 2023 року надано до Броварського міськрайонного суду Київської області висновок щодо визначення окремо проживаючому батькові, [PERSON] , порядку участі у вихованні малолітньої доньки, [PERSON] , [INFO] , яка проживає разом з матір`ю [PERSON] . Згідно з висновком органу опіки та піклування Броварської міської ради Броварського району Київської області визначено [PERSON] наступний порядок участі у вихованні дитини, а саме перша та третя неділя місяця з 10.00 год. до 13 год. у присутності матері протягом восьми місяців з дня набрання судовим рішенням законної сили; у подальшому - перша й третя неділя місяця з 10 год. 00 хв. до 16 год. 00 хв. без присутності матері; другий та четвертий понеділок місяця з 17 год. 30 хв. до 19 год. 00 хв. без присутності матері (забирати дитину з закладу дошкільної освіти та повертати за місцем її фактичного проживання); день народження батька - (якщо він припадає у будній день, то перший вихідний день тижня) з 10 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв. без присутності матері за попередньою домовленістю з нею; день народження дитини - за попередньою домовленістю між батьками; починаючи зі шкільного віку - у літній період десять днів без присутності матері, але за попередньою домовленістю з нею. Зі змісту вказаного висновку вбачається, що вказаний порядок участі батька у вихованні малолітньої доньки погоджений між сторонами. З матеріалів справи вбачається, що 09 квітня 2024 року Ірпінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) зареєстровано шлюб між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Прізвище після державної реєстрації шлюбу: чоловіка - [PERSON] , дружини - [PERSON] . З довідки № 70 від 08 травня 2024 року, виданої Закладом дошкільної освіти (ясла-садок) комбінованого типу № 1 «Лісова пісня» вбачається, що [PERSON] , [INFO] , відвідує ЗДО № 1 «Лісова пісня» з 08 травня 2024 року по теперішній час. Судом допитувався свідки. Так, свідок з боку позивача, [PERSON] , показав, що є хрещеним батьком доньки сторін. Йому відомо, що відповідач не надавала позивачу можливості побачитися з донькою, після домовленості не виходила з дитиною на зустріч. У 2022 році позивач тричі приїздив для побачення з дитиною, однак фактично зустрівся лише один раз. У 2023 році на день народження також не змін побачити дитину, так як відповідач не вийшла з нею. Свідок [PERSON] , відповідач у справі, показала, що перебувала у зареєстрованому шлюбі з позивачем. Від шлюбу у них народилася дитина. У 2021 році позивач залишив сім`ю, коли їх спільній дитині було 1 рік та 5 місяців. Понад рік позивач не з`являвся, життям дитини не цікавився. Будь-яких перешкод у побаченні батька з дочкою вона не чинила, однак просила завчасно повідомляти про намір зустрітися. На даний час вона проживає в місті Ірпінь, позивач до них жодного разу не приїздив. Вона проти того, щоб позивач проводив з дитиною цілий день, оскільки донька його майже не знає, бачила за три роки сім разів. Аліменти та заборгованість за сплати аліментів позивач сплатив перед зверненням до суду. Свідок з боку відповідача [PERSON] показала, що проживала по сусідству зі сторонами у справі. Коли їх спільній дитині був один рік вони розлучилися. Після розлучення вона майже не бачила позивача. У 2023 році останній приїжджав до дитини, стояв осторонь спостерігав як донька гралася на майданчику. Свідок з боку відповідача [PERSON] показала, що проживала по сусідству з відповідачем, чула як на неї кричав чоловік. Після народження дитини вона позивача не бачила. Відомо, що на даний час відповідач проживає в місті Ірпінь. Оцінюючи всі наведені докази у їх сукупності, суд дійшов наступного висновку. Сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою (частина третя статті 51 Конституції України). Відповідно до частини другої статті 2 Сімейного кодексу України (далі - СК України) сімейні особисті немайнові та майнові відносини між подружжям, між батьками та дітьми, між матір`ю та батьком дитини щодо її виховання, розвитку та утримання врегульовано Сімейним кодексом України. Згідно із частиною шостою статті 7 СК України жінка та чоловік мають рівні права і обов`язки у сімейних відносинах, шлюбі та сім`ї. За нормою частини сьомою статті 7 СК України, дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України. Статтею 12 Закону України «Про охорону дитинства» визначено, що виховання в сім`ї є першоосновою розвитку особистості дитини. На кожного з батьків покладається однакова відповідальність з виховання, навчання і розвитку дитини. Батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці. Пунктами 1, 2 статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1995 року, яка набрала чинності для України 27 вересня 1991 року, передбачено, що в усіх діях щодо дітей незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом Відповідно до частини третьої статті 9 Конвенції про права дитини, дитина, яка не проживає з одним чи обома батьками, має право підтримувати на регулярній основі особисті і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить інтересам дитини. Метою законодавчого закріплення права батьків на спілкування з дитиною і є насамперед захист інтересів дитини. Здійснення батьками своїх прав і виконання обов`язків повинно ґрунтуватися на повазі до прав дитини і її людської гідності. Відповідно до частини другої статті 155 СК України батьківські права не можуть здійснюватися всупереч інтересам дитини. За частинами першою та другою статті 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Статтею 153 СК України передбачено, що мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене. Згідно з положеннями статті 15 Закону України «Про охорону дитинства» дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів; батьки, які проживають окремо від дитини, зобов`язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини. Відповідно до статті 157 СК України питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Статтею 158 СК України передбачено, що за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання. За змістом статті 159 СК України, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Метою законодавчого закріплення права батьків на спілкування з дитиною і є насамперед захист інтересів дитини. Здійснення батьками своїх прав і виконання обов`язків повинно ґрунтуватися на повазі до прав дитини і її людської гідності. Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (стаття 80 ЦПК України). Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України). У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19) сформульовано висновки про те, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину потрібно доказувати так, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тож певна обставина може вважатися доведеною, якщо інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс. У більшості випадків потреба втручання держави шляхом вирішення судами спорів між батьками щодо їх участі у вихованні дітей обумовлена поведінкою самих батьків та їх небажанням винайти порозуміння між собою в позасудовому порядку в найкращих інтересах своїх дітей. Правосуддя у справах про піклування про дитину завжди супроводжується гостро- емоційними і мінливими стосунки між батьками, отже остаточність судового рішення у цій категорії справ є завжди тимчасовою і часто нетривалою. Правосуддя не в змозі регулювати та встановлювати сталі людські стосунки. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Встановлюючи порядок побачень батька з дочкою, суд враховує інтерес дитини, який має пріоритет над інтересами батьків, а також закріплений у положеннях міжнародних норм та норм чинного законодавства України принцип рівності батьків у реалізації права на вільне спілкування з дитиною та участь у її вихованні, активне, стабільне бажання батька брати участь у вихованні та спілкуванні зі своєю дочкою, наявність непорозумінь між батьками, які не змогли самостійно визначити порядок участі у вихованні дитини, відсутність підтверджених належними та достатніми доказами обставин, які б могли бути підставою для обмеження права батька на спілкування з дитиною, беззаперечне право батька на спілкування з дитиною. При розгляді справи по суті, судом не встановлено підстав для усунення позивача від спілкування з його донькою, а тому сторонам слід знайти спільні шляхи вирішення питання щодо можливості спілкування позивача з дитиною. У добровільному порядку сторонами не досягнуто згоди щодо порядку участі позивача у вихованні та спілкуванні дитини, внаслідок чого позивач був змушений неодноразово звертатися до Виконавчого комітету Броварської міської ради Броварського району Київської області з питань визначення порядку участі у вихованні малолітньої доньки, [PERSON] , [INFO] . У ході розгляду справи по суті не встановлено обставин, які б свідчили, що спілкування позивача [PERSON] з дитиною буде перешкоджати нормальному її розвитку, у зв`язку з чим, суд дійшов переконання, що спілкування позивача з дитиною буде сприяти повноцінному вихованню дитини, її розвитку, задоволенню життєво важливих потреб, зростанню під опікою і відповідальністю обох батьків, що забезпечить її виховання в атмосфері моральної та матеріальної забезпеченості. Безпосередня участь батька у вихованні дитини, регулярне спілкування між ними не лише забезпечить виконання, зокрема, батьківських прав позивача, а насамперед, буде повністю відповідати інтересам дитини. Беручи до уваги позицію позивача та відповідача, малолітній вік дитини, розклад дня дитини, відвідування закладу дошкільної освіти, місце проживання матері та дитини, наявність висновку органу опіки та піклування Броварської міської ради Броварського району Київської області щодо визначення окремо проживаючому батькові [PERSON] , порядку участі у вихованні малолітньої доньки, [PERSON] , [INFO] , суд дійшов висновку про часткове задоволення даного позову та визначення способу участі батька у вихованні дитини з урахуванням запропонованого графіку у висновку органу опіки та піклування від 24 січня 2023 року, дещо скоректувавши його. При цьому суд враховує, що такий порядок спілкування позивача з дитиною буде достатнім і відповідатиме принципу розумності, справедливості, збалансованості між інтересами всіх учасників сімейних відносин, пріоритету інтересів дитини, підтримку зв`язків з родичами, сприятиме позивачу брати участь у вихованні дитини. Крім того, визначений спосіб участі батька у спілкуванні та вихованні дитини не є перешкодою для підтримки зв`язків між батьком і дитиною у інших формах та в інший час, за погодженням батьків. З урахуванням вікових змін дитини, її розвитку та потреб, батьки не позбавлені в майбутньому права змінити встановлений судом спосіб участі у вихованні дитини, що буде відповідати віковим інтересам дитини. Оскільки між сторонами існують непорозуміння щодо участі батька у вихованні та спілкуванні з дитиною, під час розгляду справи не встановлено негативного впливу батька на дитину, батько бажає приймати участь у її вихованні, спілкуватися з нею, мати спільні інтереси, а, отже, необхідно забезпечити ефективне здійснення прав доступу позивача до дитини, шляхом часткового задоволення позовних вимог та визначення участі батька у вихованні та спілкуванні з донькою у відповідності до графіку, який буде повністю забезпечувати інтереси дитини. Крім того, суд вважає за доцільне зобов`язати [PERSON] не перешкоджати [PERSON] брати участь у вихованні та спілкуванні з донькою у встановлені дні та години побачень з дитиною. Відповідно до статті 141 ЦПК України стягненню з відповідача на користь позивача підлягає судовий збір у розмірі - 992 грн. 40 коп. На підставі викладеного та

Outcome: partial