Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-05 00:00:00

01 квітня 2025 року до Піщанського районного суду Вінницької області надійшла позовна заява Акціонерного товариства "Акцент-Банк" до [PERSON] про стягнення заборгованості, в якій позивач просить суд стягнути з Відповідача - [PERSON] на користь АТ "А-БАНК" заборгованість за кредитним договором № AN3ECT155101097217 від 03.03.2021 року у розмірі 83523,95 UAH грн. станом на 01.04.2025 року, яка складається з наступного: 66036,91 грн. - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 17487,04 грн. - загальний залишок заборгованості за процентами, 0,00 грн. - загальний залишок заборгованості за комісією, 0,00 грн. - загальний залишок заборгованості за пенею, стягнути з відповідача на користь АТ А-БАНК судові витрати у розмірі сплаченого судового збору в сумі 2422,40 грн. Свої вимоги позивач мотивує тим, що [PERSON] звернувся\~до АТ\~«А-Банк»\~ щодо\~отримання банківських\~послуг та\~підписав Анкеті-Заяву\~про приєднання\~до Умов\~та Правил\~надання банківських\~послуг в\~АТ «А-Банк».\~03.03.2021\~року,\~будучи клієнтом\~Банку,\~Позичальник уклав\~з Банком\~кредитний договір\~ №\~AN3ECT155101097217,\~щодо надання\~кредиту в\~розмірі 100000,00\~грн.\~строком на\~40\~місяців (тобто\~до 02.07.2024\~року)\~зі сплатою\~процентів у\~розмірі 50.00\~%\~щорічно та\~комісії в\~розмірі 0.00\~грн.\~ У\~відповідності до\~п.п.\~3-5\~Кредитного договору\~ ліміт\~цього договору:\~100000.00\~грн.\~на поповнення\~обігових коштів\~зі строком\~повернення до\~02.07.2024\~року,\~терміном на\~40\~місяців.\~Згідно до\~п.\~6\~Кредитного договору,\~за користування\~кредитом Позичальник\~сплачує проценти\~у розмірі\~50.00\~%\~річних.\~Відповідно до\~п.\~7\~Позичальник сплачує\~Банку комісію\~в розмірі\~0.00\~грн.\~Станом на\~01.04.2025\~року заборгованість\~Відповідача за\~даним кредитним\~Договором складала\~суму в\~розмірі 83523.95\~грн.,\~яка складається\~з:\~66036.91\~грн.\~-\~загальний залишок\~заборгованості за\~наданим кредитом\~(тілом\~кредиту);\~17487.04\~грн.\~-\~загальний залишок\~заборгованості за\~процентами,\~0.00\~грн.\~-\~загальний залишок\~заборгованості за\~комісією,\~0\~грн.\~-\~загальний залишок\~заборгованості за\~пенею.\~Відповідно до\~п.\~11\~Заяви про\~надання послуги\~«Швидка готівка»\~та/або\~Паспорту споживчого\~кредиту «Швидка\~готівка» У\~випадку порушення\~Клієнтом зобов`язань\~із погашення\~Заборгованості Клієнт\~сплачує Банку\~пеню у\~розмірі 0,07%\~(не\~менше 1\~грн )\~від суми\~простроченої заборгованості\~по кредиту\~за кожен\~день прострочки,\~при цьому\~пеня за\~невиконання зобов`язання\~щодо повернення\~кредиту та\~процентів за\~ним не\~може перевищувати\~подвійної облікової\~ставки Національного\~банку України,\~що діяла\~у період,\~за який\~сплачується пеня,\~та не\~може бути\~більшою за\~15\~(п`ятнадцять)\~відсотків суми\~простроченого платежу.\~Також позивач\~зазначає,\~що при\~стягненні неустойки\~(пені,\~штрафів)\~за даним\~договором слід\~використовувати не\~загальне,\~а спеціальне\~законодавство,\~що регулює\~безпосередньо відносини\~щодо споживчого\~кредитування,\~тобто Закону\~України «Про\~споживче кредитування».\~У відповідності\~до п.\~6\~Розділу IV\~«Прикінцеві та\~перехідні положення»\~даного закону,\~У разі\~прострочення споживачем\~у період\~з 1\~березня 2020\~року до\~припинення зобов`язань\~за договором\~про споживчий\~кредит,\~укладеним до\~тридцятого дня\~включно з\~дня набрання\~чинності Законом\~України "Про\~внесення змін\~до деяких\~законів України\~щодо удосконалення\~державного регулювання\~ринків фінансових\~послуг"\~(набирав\~чинності 24.12.2023\~р.,\~+30\~днів =\~23.01.2024\~р.),\~у тому\~числі того,\~строк дії\~якого продовжено\~після набрання\~чинності Законом\~України "Про\~внесення змін\~до деяких\~законів України\~щодо удосконалення\~державного регулювання\~ринків фінансових\~послуг",\~споживач звільняється\~від відповідальності\~перед кредитодавцем\~за таке\~прострочення.\~У тому\~числі,\~але не\~виключно,\~споживач у\~разі допущення\~такого прострочення\~звільняється від\~обов`язку\~сплати кредитодавцю\~неустойки (штрафу,\~пені)\~та інших\~платежів,\~передбачених договором\~про споживчий\~кредит за\~прострочення виконання\~(невиконання,\~часткове виконання)\~споживачем зобов`язань\~за таким\~договором.\~Забороняється збільшення\~процентної ставки\~за користування\~кредитом з\~інших причин,\~ніж передбачені\~частиною четвертою\~статті 1056-1\~Цивільного кодексу\~України,\~у разі\~невиконання зобов`язань\~за договором\~про споживчий\~кредит у\~період,\~зазначений у\~цьому пункті.\~Дія положень\~цього пункту\~поширюється,\~у тому\~числі,\~на кредити,\~визначені частиною\~другою статті\~3\~цього Закону.\~Також \~позивач зазначає,\~що \~на договори\~споживчого кредиту,\~які будуть\~укладатися після\~спливу тридцятого\~дня включно\~з дня\~набрання чинності\~Законом №3498-\~IX\~(набрав\~чинності 24.12.2023\~р.,\~+30\~днів =\~23.01.2024\~р.)\~вимога пункту\~6\~Розділу IV\~"Прикінцеві\~та перехідні\~положення"\~Закону не\~поширюється,\~та нарахування\~пені не\~забороняється.\~ На підставі вищевикладеного, просить заборгованість у вказаному розмірі стягнути з відповідача на користь позивача. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01квітня 2025 року дану позовну заяву було передано для розгляду судді Нестеруку В.В. Відповідно до вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України, враховуючи, що відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, судом 01 квітня 2025 року було направлено запит до Студенянської сільської ради Піщанського району Вінницької області щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача [PERSON] 07 квітня 2025 року на адресу суду від Студенянської сільської ради Вінницької області надійшла відповідь за вих. № 31 від 04 квітня 2025 року, відповідно до якої [PERSON] , [INFO] , зареєстрований в [ADDRESS] . Ухвалою суду від 07 квітня 2025 року в даній справі було відкрито провадження, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання на 13 годину 00 хвилин 05 травня 2025 року. 05 травня 2025 року у зв`язку з неявкою відповідача судове засідання у даній справі було відкладено. Позивач Акціонерне товариство "Акцент-Банк" повноважного представника в судове засідання 06 червня 2025 року не направив, проте в матеріалах справи міститься клопотання представника позивача Шкапенко О.В. про розгляд справи без участі представника позивача та згода на винесення заочного рішення. Відповідач [PERSON] в судові засідання 05 травня 2025 року та 06 червня 2025 року не з`явився, та на адресу суду повернулись конверти поштових відправлень № 0610245935148 та № 0610253235716, в яких за встановленою судом адресою реєстрації місця проживання [ADDRESS] , відповідачу було направлено повістки про виклик до суду, з відміткою відділення поштового зв`язку про невручення через відсутність адресата за вказаною адресою. При цьому суд враховує, що відповідно до положень п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Відзиву на позовну заяву та будь-яких заяв та клопотань від відповідача на адресу суду не надходило. Відповідно до ч. 2 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Враховуючи, що сторони не прибули в судове засідання, перешкод для розгляду справи судом не встановлено, суд вважає за можливе здійснювати судовий розгляд без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України. Враховуючи, що відповідач, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду справи, не з`явився в судове засідання без повідомлення причин неявки два рази, відзив на позовну заяву не подав, суд, за згодою\~позивача,\~вважає за\~можливе проводити\~заочний розгляд\~справи та\~ухвалити заочне\~рішення, на підставі наявних у справі доказів, відповідно до положень ч. 1 ст. 280, ч. 4 ст. 223 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали даної цивільної справи, вивчивши правові норми, що регулюють дані правовідносини, приходить до переконання, що позовні вимоги слід задовольнити частково з наступних підстав. Згідно ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Відповідно до норм статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з нормами параграфу 1 Глави 5 «Докази та доказування» ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Докази мають відповідати вимогам належності, допустимості, достовірності, достатності. Статтею 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. На підставі наданих суду доказів було встановлено, що відповідач [PERSON] є клієнтом АТ "А-Банку" з 13 березня 2017 року, що підтверджується його анкетою-заявою про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку (а.с. 7) 03 березня 2021 року між АТ "Акцент - Банк" та [PERSON] укладено кредитний договір № AN3ECT155101097217, шляхом підписання заяви клієнта № AN3ECT155101097217 від 03.03.2021 р. про надання кредиту (а.с. 10) Умовами заяви сторони погодили, що ця Заява разом з Умовами і правилами обслуговування фізичних осіб в АТ "А-Банк при наданні банківських послуг, Таблицею обчислення вартості кредиту, Паспортом споживчого кредиту становить Кредитний договір, Вид кредиту кредит. Тип кредиту беззалоговий. Мета отримання кредиту придбання товару/здійснення платежу/оплата послуг. Сума кредиту 100000,00 грн. (сто тисяч гривень 00 копійок). Строк кредиту - 36 місяців. Процентна ставка (фіксована) - 50 %. Номер платіжної картки, що є доступом до поточного рахунку, на який зараховується сума кредиту 4323387010745076. Рахунок для внесення платежів - UA553077700000029091612093415. Паспорт споживчого кредиту за програмою «Швидка готівка» містить ті ж умови кредитування (а.с. 8) Таблиця обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної процентної ставки за договором про споживчий кредит визначає розмір щомісячних платежів за кредитом у строк з 03.03.2021 р. по 02.03.2024 року. (а.с. 11) Заява на отримання кредиту, Паспорт споживчого кредиту за програмою «Швидка готівка» та Таблиця обчислення загальної вартості кредиту підписані відповідачем простим електронним підписом 03 березня 2021 року. (а.с.10, 8-9, 11) Під час вирішення спірних правовідносин суд виходить з того, що їх правове регулювання здійснюється нормами\~Цивільного кодексу України № 435-ІV від 16.01.2003 року\~(із змінами та доповненнями). З огляду на положення частини 1\~статті 202 Цивільного кодексу України\~укладена між сторонами угода визнається правочином, тобто дією особи, спрямованою на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Положеннями ч. ч. 2 та 4\~статті 202 Цивільного кодексу України\~передбачено, що двосторонні правочини є договорами, в яких погоджена дія двох або більше сторін. Відповідно до частин 1, 2 статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Загальні правила щодо форми договору визначено статтею 639 ЦК України, згідно з якою: договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлено законом; якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для такого виду договорів не вимагалася; якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі; якщо сторони домовились укласти у письмовій формі договір, щодо якого законом не встановлено письмової форми, такий договір є укладеним з моменту його підписання сторонами. Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. Положеннями статті 634 ЦК України встановлено, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому такі умови повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку з чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. З огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. Саме такий висновок зроблений Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 03 липня 2019 року у справі № 342/180/ 17. У постанові КЦС ВС від 12 січня 2021 року у справі №524/5556/19 Верховний суд зазначив, що будь-який вид договору, який укладається на підставі Цивільного або Господарського кодексів, може мати електронну форму. Договір, укладений в електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (статті 205, 207 ЦК). Відповідно до частини 3 статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах (частина 4 статті 11 Закону України «Про електронну комерцію»). Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею (частина 6 статті 11 Закону України «Про електронну комерцію»). Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі - частина 12 статті 11 Закону України «Про електронну комерцію». Статтею 12 Закону України «Про електронну комерцію» визначено, що якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. У постанові Верховного Суду від 07 квітня 2021 року у справі № 623/2936/19 зазначено: «Відповідно достатті 3 Закону України «Про електронну комерцію» електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Відповідно до частини першоїстатті 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Згідно частин першої та другоїстатті 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний підпис є обов`язковим реквізитом електронного документа, який використовується для ідентифікації автора та/або підписувача електронного документа іншими суб`єктами електронного документообігу. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Електронний підпис одноразовим ідентифікатором - дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію(оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору (пункт 6 частини першоїстатті 3 Закону України «Про електронну комерцію»). Устатті 11 Закону України «Про електронну комерцію» передбачено порядок укладення електронного договору. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору, і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття. Якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно доЗакону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів (стаття 12 Закону України «Про електронну комерцію»). Тому укладення договору з використанням електронного підпису одноразовим ідентифікатором відповідає вимогам статті 12 Закону України «Про електронну комерцію». При цьому, під час вирішення спірних правовідносин суд виходить з того, що\~статтею 204 ЦК України \~регламентована презумпція правомірності правочину. Так, відповідно до наведеної норми права правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Жодних судових рішень про визнання укладеного між сторонами правочину недійсним або встановлення його нікчемним суду не надано. Між сторонами виник спір з приводу повернення грошових коштів, отриманих у кредит, та відповідальності за неналежне виконання зобов`язань позичальником. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Таким чином, в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). За змістом статті 1056-1 ЦК України розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються у договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Відповідно до ч. 4 ст. 16 Заклну України "Про споживче кредитування" у разі затримання споживачем сплати частини споживчого кредиту та/або процентів щонайменше на один календарний місяць, а за споживчим кредитом, забезпеченим іпотекою, та за споживчим кредитом на придбання житла - щонайменше на три календарні місяці кредитодавець має право вимагати повернення споживчого кредиту, строк виплати якого ще не настав, в повному обсязі, якщо таке право передбачене договором про споживчий кредит. Відповідно до статті 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошових зобов`язань. Верховний Суд при розгляді цивільної справи № 200/5647/18 в постанові від 16 вересня 2020 року дійшов до правового висновку, відповідно до якого Виписка по картковому рахунку може бути належним доказом щодо заборгованості відповідача за тілом кредиту, яка повинна досліджуватися судами у сукупності з іншими доказами. З виписки по кредиту [PERSON] за період з 03.03.2021 р. по 31.03.2025 р., та розрахунку заборгованості за договором № AN3ECT155101097217 від 03.03.2021 р. станом на\~01\~квітня 2025\~року вбачається,\~що відповідач\~перестав вносити\~платежі на\~погашення кредиту\~та відсотків\~за ним\~та \~наявна заборгованість\~в загальному\~розмірі 83523\~грн.\~95\~коп., яка складається із заборгованості за тілом кредиту в розмірі 66036,91 гривень, та заборгованості за процентами в розмірі 17487,04 грн. (а.с. 17-20, 12-15). Крім того, з розрахунку заборгованості слідує, що позивачем нараховано також і штрафні санкції (пеню). Сума пені на прострочену заборгованість основного боргу позивачем нарахована в розмірі 1405 грн. 13 коп., при цьому з 24\~лютого 2022\~року нараховано 1386 грн. 95 коп. Сума пені на прострочені відсотки позивачем нараховано в розмірі 413 грн. 28 коп., при цьому за період з 24\~лютого 2022\~року в розмірі 378 грн. 77 коп. Відповідно до пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Таким чином, позивачем не враховано що наслідки невиконання цивільно-правових зобов`язань за договорами позики змінились. Зокрема, боржники за такими договорами звільняються від оплати штрафу, пені, трьох відсотків річних, інфляційних втрат та іншої відповідальності. Відтак, позовні вимоги позивача про стягнення з відповідача пені на\~прострочену заборгованість\~основного боргув сумі 1386 грн. 95 коп. та пені на прострочені відсотки в розмірі 378 грн. 77 коп. є безпідставними, оскільки не відповідають приписам пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України та не підлягають до задоволення. З огляду на наведене належна до стягнення з відповідача на користь позивача сума заборгованості за кредитним договором № AN3ECT155101097217\~від 03.03.2021року\~становить 81758 грн. 23 коп., з яких 64649 грн. 96 коп. заборгованість за тілом кредиту та 17108 грн. 27 коп. заборгованість за відсотками за користування кредитом. Оскільки відповідач в судове засідання не з`явився та належними доказами не спростував доводи позивача, суд вважає, що позовні вимоги про стягнення заборгованості за кредитним договором, знайшли своє підтвердження під час розгляду справи, та враховуючи те, що умовами кредитного договору встановлено обов`язок позичальника повернути наданий кредит, сплатити проценти за користування кредитними коштами та інші платежі, визначені договором, а також те, що позичальник не виконує взятті на себе зобов`язання щодо своєчасного повернення кредиту та процентів, суд приходить до висновку, що у позивача виникло право вимоги повернення вказаної суми заборгованості. На підставі аналізу наведених норм законодавства та досліджених судом доказів, що містяться в матеріалах справи, суд приходить до висновку, що позов АТ "Акцент Банк" до [PERSON] підлягає частковому задоволенню та з відповідача на користь позивача слід стягнути загальну сума заборгованості за кредитним договором № AN3ECT155101097217\~від 03.03.2021року\~в розмірі\~81758 грн. 23 коп., з яких 64649 грн. 96 коп. заборгованість за тілом кредиту та 17108 грн. 27 коп. заборгованість за відсотками за користування кредитом. При вирішенні питання про розподіл судових витрат між сторонами, суд враховує, що відповідно до ст.141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача також слід стягнути сплачений ним судовий збір в розмірі 2373,95 грн. пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: partial