Jurisdiction: civil
Date: 2025-06-01 00:00:00

Позивачка звернулася до суду із зазначеним позовом посилаючись на те, що [INFO] помер її чоловік [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина на нерухоме майно, зокрема квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Позивачка спадщину після смерті чоловіка прийняла, проте правовстановлюючі документи на спадкове майно відсутні, у зв`язку з чим звернулася до суду з вказаним позовом. Просить суд встановити факт родинних відносин, факт належності спадкового майна померлому та визнати за позивачкою право власності на вказану квартиру після смерті чоловіка. Позивачка в судове засідання не з`явилася, просила про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити. Відповідач [PERSON] позовні вимоги визнала та просила про розгляд справи без її участі. В судове засідання представник відповідача Вилківської міської\~ради Ізмаїльського\~району Одеської\~областіне з`явився, надали заяву про проведення розгляду справи без участі представника. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, в зв`язку з неявкою сторін, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав. [INFO] помер чоловік позивачки [PERSON] (свідоцтво про смерть серія [NUMBER] від 19.09.2023, видане відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис № 9056 від 19.09.2023), який на день смерті був зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] . Після смерті спадкодавця [PERSON] , який помер [INFO] , залишилася спадщина, яка складається з квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Шлюб [PERSON] та позивачки було зареєстровано 18.02.1989, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу, виданого виконкомом Вилківської міської ради депутатів трудящих Кілійського району Одеської області, актовий запис № 13 від 18.02.1989. Отже, позивачка є дружиною померлого [INFO] [PERSON] , відповідно спадкоємцем першої черги за законом. Зі свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 28.05.1968 міським бюро ДРАЦС Цілиноградської області Республіки Казахстан, вбачається, що спадкодавець [PERSON] народився [INFO] , батьками записані [PERSON] та [PERSON] , актовий запис №267 від 28.05.1968. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 02.10.1959 бюро ДРАЦС м. Атбасар Акмалинської області Республіки Казахстан, вбачається, що відповідачка [PERSON] народилася [INFO] , батьками записані [PERSON] та [PERSON] , актовий запис №1155 від 10.11.1958. \~ \~ \~ \~Отже, відповідачка [PERSON] та спадкодавець [PERSON] є рідними братом та сестрою. \~ \~ \~ \~Батько спадкодавця [PERSON] [PERSON] помер [INFO] , про що свідчить свідоцтво про смерть серія [NUMBER] , видане виконкомом Вилківської міської ради Кілійського району Одеської області, актовий запис № 111 від 05.10.1993. \~ \~ \~ \~Матір спадкодавця [PERSON] [PERSON] померла [INFO] , про що свідчить свідоцтво про смерть серія [NUMBER] , видане Вилківською міською радою Кілійського району Одеської області, актовий запис № 125 від 27.08.2003, яка на день смерті була зареєстрована за адресою [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] залишилася спадщина, яка складається з 1/3 частини квартири загальною площею 63,4 кв. м та житловою площею 33,1 кв. м, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . На момент смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , за адресою [ADDRESS] , були зареєстровані її сини [PERSON] та [PERSON] , які відповідно прийняли належну [PERSON] спадщину в розмірі 1/3 частини спірного спадкового майна, оскільки постійно проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, та вважаються такими, що прийняли спадщину. Відповідачка [PERSON] подала заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , проте оформляти спадкові права не збирається, у зявязку з чим визнає позовні вимоги позивачки. Брат спадкодавця [PERSON] помер [INFO] , про що свідчить свідоцтво про смерть серія [NUMBER] , видане Кілійським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Ізмаїльському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис № 328 від 02.06.2022, який на день смерті був зареєстрований за адресою [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] залишилася спадщина, яка складається з 1/3 частини квартири загальною площею 63,4 кв. м та житловою площею 33,1 кв. м, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , та частка після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , яку успадкував його рідний брат спадкодавець [PERSON] , оскільки на момент смерті проживав з нми за однєю адресою. Отже, спадкодавцю належить квартира загальною площею 63,4 кв. м та житловою площею 33,1 кв. м, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , в порядку спадкування після смерті матері [PERSON] та брата [PERSON] . Відповідно до довідки БТІ №220 від 25.03.2025 встановлено що [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] є співвласниками спірної квартири за адресою: [ADDRESS] , яким належить по 1/3 частині вказаного майна відповідно до свідоцтва про право власності, видане органом приватизації при Виківському міськвиконкомі 25.08.1996 №114. Під час отримання паспорту спадкодавцем [PERSON] , в ньому було зроблено помилку, яка полягає у неправильному перекладі на українську мову та записі його прізвища, а саме: замість вірного «Дубінець» невірно вказано «Дубинець». Позивачка спадщину після смерті чоловіка прийняла, про що свідчать матеріали спадкової справи №123/2023. Наведені докази є належними та допустимими, оскільки отримані у встановленому законом порядку, містять інформацію щодо предмету доказування, узгоджуються між собою, не заперечуються сторонами та не викликають сумніву щодо їх достовірності. Підстави позову, зміст позовних вимог та встановлені судом фактичні обставини справи свідчать про те, що між сторонами виникли правовідносини з приводу спадкування, що врегульовано нижченаведеними нормами цивільного законодавства станом на час виникнення спірних правовідносин. Згідно ч.1\~ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ст..1262 ЦК України, у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Відповідно до частини першої статті 1296 ЦК України\~спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відповідно до частини першої статті 1298 ЦК України\~свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. У відповідності до\~статті 16 ЦК України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового права, одним із способів захисту цивільного права та інтересу може бути визнання права. Пленум Верховного Суду України в абз.3 п.23 постанови №7\~від 30\~травня 2008\~року «Про\~судову практику\~у справах\~про спадкування» зазначив, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. У судовому засіданні встановлено та підтверджено матеріалами справи той факт, що позивачка спадщину після смерті чоловіка прийняла, є спадкоємцем першої черги за законом, спадкове майно у вигляді спірної квартири дійсно належало спадкодавцеві (1/3 як власнику та в порядку спадкування після смерті матері та брата, яким також належало по 1/3 частині вказаної квартири). Обраний позивачем спосіб захисту невизнаного права відповідає вимогам закону та змісту правовідносин. З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що право позивача підлягає захисту в судовому порядку. На підставі викладеного,

Outcome: approved