Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-14 00:00:00

У грудні 2024 року заявник [PERSON] , через представника заявника адвоката Бондаренко І.А., звернувся до суду із заявою, про встановлення факту родинних відносин. В обґрунтування заяви вказує, що [INFO] померїї син [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина на земельну ділянку площею 6,91 га, кадастровий номер 3520884200:02:000:0373. Вказує, що вона прийняла спадщину після смерті свого сина, так як в шестимісячний строк після його смерті подала до нотаріуса відповідну заяву. Також вказує, що бажаючи оформити свої спадкові права вона 10.09.2024 року звернулася до державного нотаріуса Бобринецької державної нотаріальної контори Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) Дроздової О.П. з заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за законом, але їй було відмовлено у цьому, оскільки при перевірці родинних стосунків виявлено розбіжності, а саме, у актовому записі про смерть сина, складеному 03 січня 2018 року, виконавчим комітетом Благодатненської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області у відомостях про померлу особу: у графі: "Прізвище, власне ім`я, по батькові" зазначено « [PERSON] », та у актовому записі про народження [PERSON] , складеному 17 серпня 1968 року виконавчим комітетом Кам`янської сільської ради Рокитнівського району Рівненської області, у графі відомості про матір зазначено « [PERSON] »,\~проте у паспорті громадянина України [PERSON] виданому, 02 березня 1996 року Бобринецьким РВ УМВС України в Кіровоградській області, на бланку ЕА080311 у графі прізвище зазначено « [PERSON] » у графі по батькові « [PERSON] ». Тому враховуючи вище вказані розбіжності нотаріус вважає, що неможливо встановити факт родинних відносин між [PERSON] та померлим [PERSON] . На цій підставі звернувся до суду з вказаною заявою. Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 12.12.2024 року суд прийняв заяву до розгляду, відкрив провадження у справі та призначив розгляд справи в порядку окремого провадження. Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 31.03.2025 року задоволено клопотання представника заявника про витребування письмових доказів. Заявник [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, заяв та клопотань до суду не подала. Представник заявника адвокат Бондаренко І.А. в судовому засіданні заяву підтримала повністю, яку просила задовольнити з підстав, зазначених у заяві, а розгляд справи провести за відсутності заявника та представника (а.с.84). Законний представник неповнолітнього [PERSON] , [PERSON] судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, заяв та клопотань про розгляд справи без її участі та до суду не подала. На підставі ч.1 ст.223 ЦПК України, враховуючи зазначені вище обставини, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи без участі представника заінтересованої особи. Суд, заслухавши пояснення представника заявника, показання свідків та дослідивши письмові докази в їх сукупності приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню виходячи з наступних підстав. Відповідно до\~ст.13 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах встановлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом. Відповідно до п.5 ч.2 ст.293 та п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, в тому числі й факт родинних відносин між фізичними особами. Відповідно до п.7 постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» №5 від 31.03.1995 року, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. В судовому засіданні встановлено, що [INFO] у віці 49 років помер [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Виконавчим комітетом Благодатненської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області 19.12.2017, актовий запис 1 (а.с.28), також даний факт підтверджується Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію смерті №00050619173 від 12.04.2025 року (а.с.74). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на земельну ділянку, яка знаходиться на території Кетриранівської (Куйбишівської) сільської ради Кропивницького (Бобринецького) району Кіровоградської області та належить померлому [PERSON] , згідно Державного акту на право приватної власності на землю серії І-КР №024833 виданого 08лютого 2001 року, який зареєстрований в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №11/352ч для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 6,91 га, кадастровий номер 3520884200:02:000:00373 (а.с.36 зворот - 37). 02 березня 2018 року державним нотаріусом Бобринецької державної нотаріальної контори Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) Дроздовою О.П., на підставі заяви спадкоємця за законом [PERSON] , заведено спадкову справу 23/2018 щодо майна померлого [PERSON] (а.с.27-39). Постановою державного нотаріуса Бобринецької державної нотаріальної контори Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) Дроздовою О.П. від 10.09.2024 р. відмовлено у вчиненні нотаріальної дії [PERSON] , оскільки при перевірці родинних стосунків виявлено розбіжності, а саме, у актовому записі про смерть сина, складеному 03 січня 2018 року, виконавчим комітетом Благодатненської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області у відомостях про померлу особу: у графі: "Прізвище, власне ім`я, по батькові" зазначено « [PERSON] », та у актовому записі про народження [PERSON] , складеному 17 серпня 1968 року виконавчим комітетом Кам`янської сільської ради Рокитнівського району Рівненської області, у графі відомості про матір зазначено « [PERSON] »,\~проте у паспорті громадянина України [PERSON] виданому, 02 березня 1996 року Бобринецьким РВ УМВС України в Кіровоградській області, на бланку ЕА080311 у графі прізвище зазначено « [PERSON] » у графі по батькові « [PERSON] ». Тому враховуючи\~вище вказані\~розбіжності нотаріус\~вважає,\~що неможливо\~встановити факт\~родинних відносин\~між [PERSON] \~та померлим\~ [PERSON] \~ (а.с.8). З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №51119282 від 02.03.2018 року та Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №51119306 від 02.03.2018 року встановлено, що за життя [PERSON] не складав заповіту (а.с.28 зворот - 29). Згідно листа Бобринецького відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) від 27.09.2024 року отримати Витяг про народження громадянина [PERSON] не є можливим (а.с.9). З Повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження №00050847774 від 25.04.2025 року вбачається, що [PERSON] являється сином [PERSON] (а.с.5-6). З копії паспорта серії [NUMBER] , виданого Бобринецьким РВ УМВС України в Кіровоградській області від 31.07.2002 рок, померлий мав прізвище, ім`я та по-батькові: « [PERSON] » (а.с.56-57). Судом також встановлено, що згідно паспорта серії [NUMBER] , виданого Бобринецьким РВ УМВС України в Кіровоградській області 02.03.1996 року заявниця має прізвище, ім`я та по-батькові " [PERSON] ". В судовому засіданні допитано свідка [PERSON] , який суду показав, що померлий [PERSON] доводився сином [PERSON] та є його рідним старшим братом. Вказує, що також мав проблеми в документах з прізвищем, але виправив даний факт, і наданий час має правильне прізвище « [PERSON] ». Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Відповідно до ч.1\~ст.1220\~ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Згідно зі ст.ст.1216,\~1217\~ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла, до інших осіб. Спадкування здійснюється за законом або заповітом. При цьому, положеннями\~ст.1258 ЦК України\~передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених\~ст.1259 цього Кодексу. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України). Відповідно до приписів Цивільного кодексу України (статті 1268, 1269) спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати у строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.1 ст.1270 ЦК України), до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Родинні відносини (споріднення) (у теорії права) - кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника). Виходячи з вимог діючого ЦК України поняттями «родичі», «родинні стосунки» охоплюється коло осіб, які пов`язані між собою певним ступенем споріднення. Такими особами можуть бути близькі родичі за походженням, зокрема, батьки, діти, баба, дід, прабаба, прадід, внуки, правнуки, брат та сестра (повнорідні і неповнорідні), двоюрідні брати та сестри, тітка, дядько, племінниця, племінник. В постанові Верховного Суду від 30 липня 2018 року у справі №737/120/18 зазначено про те, що в порядку окремого провадження може бути встановлений факт родинних відносин лише між кровно спорідненими родичами. Разом з тим, суди встановлюють юридичні факти тільки у разі, коли особою вчинено всі можливі заходи по отриманню необхідних документів, і виключно за наявності об`єктивних причин, які не залежать від волі особи, що обумовлюють неможливість отримання документу на підтвердження юридичного факту, такий факт може встановити суд у порядку окремого провадження. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі №320/948/18 зроблено висновок про те, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Відповідно до роз`яснень, які викладені в п. 7\~постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Крім цього, як вбачається із інформації, наведеної у листі Верховного Суду України від 01.01.2012 року «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення», справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов: - факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; - встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право; - заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; - чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів. Факт родинних відносин заявниці та її померлого сина [PERSON] згайшов своє підтвердження в судовому засідання належними та допустимими доказами та враховано, що факт родинних відносин безпосередньо породжує юридичні наслідки і необхідне заявниці для вчинення нотаріальних дій з оформлення спадщини та в інший, окрім судового порядку, спосіб його встановити неможливо. З урахуванням\~викладеного,\~на підставі\~повно і\~всебічно з`ясованих\~обставин справи,\~підтверджених дослідженими\~в судовому\~засіданні доказами,\~показами свідка,\~суд дійшов\~висновку,\~що \~померлий [PERSON] \~доводився сином\~ [PERSON] ,\~а тому вимоги заяви підлягають задоволенню. Відповідно до ч.7 ст.294 ЦПК України при ухваленні судом рішення у справах окремого провадження судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом, тому суд покладає судовий збір на заявника.

Outcome: approved