Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-18 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до в якому просив стягнути недоплачену суму страхового відшкодування у розмірі 17\~103, 27 грн., а також вирішити питання щодо судових витрат. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 16.09.2023 року в м. Дніпро на перехресті вул.Донецьке шосе та вул.. Березинська , сталася дорожньо-транспортна пригода за участю транспортного засобу «Honda Civic», державний реєстраційний номер [NUMBER] , під керуванням [PERSON] та автомобіля «Chevrolet Nubira», державний реєстраційний номер [NUMBER] , під керуванням [PERSON] . В результаті даної дорожньо-транспортної пригоди автомобіль «Honda Civic», державний реєстраційний номер [NUMBER] , власником котрого є [PERSON] , зазнав технічних пошкоджень, а власник відповідно матеріального збитку. Цивільно-правова відповідальність водія автомобіля «Chevrolet Nubira», державний реєстраційний номер [NUMBER] , відповідно до полісу № ЕР/215536490 була застрахована в Приватному акціонерному товаристві «СК «Євроінс-Україна». Вина [PERSON] у вчиненні ДТП підтверджується електронним Європротоколом, який було складено на місці ДТП 16.09.2023 року. 20.09.2023 року представником позивача на електронну адресу ПрАТ «Євроінс-Україна» було направлено повідомлення про ДТП, заяву про випалту страхового відшкодування та весь необхідний пакет документів. 18.10.2023 року на адресу страхової компанії додатково направлено рахунок СТО ФОП [PERSON] . 08.01.2024 року представник [PERSON] звернувся зі скаргою до НБУ щодо затримки виплати страхового відшкодування. 24.01.2024 року, без узгодження суми страхового відшкодування, ПрАТ «Євроінс-України» виплатило на рахунок СТО суму страхового відшкодування у розмірі 61\~396, 73 грн. Національний банк України листом від 29.01.2024 року повідомив, що розмір страхового відшкодування був розрахований на підставі звіту оцінювача [PERSON] . Позивач наполягає на тому, що звіт оцінювача [PERSON] не являється належним доказом розрахунку матеріальної шкоди, оскільки останній в порушення закону, не оглядав пошкоджений транспортний засіб потерпілої сторони, а тому його звіт складено з порушенням Методики. Не погоджуючись із сумою страхового відшкодування, позивач через свого представника звернувся до судового експерта Дроздова Ю.В. для встановлення розміру збитку заподіяного в результаті пошкодження його автомобіля. Судовий експерт [PERSON] особисто оглядав пошкоджений транспортий засіб та склав висновок № 1910/23 від 10.10.2023 , який відповідає вимогам ч.5\~ст. 106 ЦПК України. Згідно висновка вартість матеріального збитку заподіяного в результаті пошкодження транспортного засобу «Honda Civic», державний реєстраційний номер [NUMBER] , склала 94\~287, 31 грн. З урахуванням сплаченої суми страхового відшкодування за виключенням франшизи у розмірі 1\~500 грн., позивач просить стягнути з відповідача 17\~103, 27 грн., виходячи з розрахунку 80\~000 грн. (максимальний ліміт відповідальності страховика за Європротоколом) 61\~396, 73 грн. (виплачене страхове відшкодування) 1\~500 грн. (франшиза). Крім того, позивач просить стягнути з відповідача витрати на залучення експерта Дроздова Ю.В. у розмірі 2 760 грн., а також судовий збір. Ухвалою суду від 09.08.2024 року у справі було відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням сторін. Представником ПрАТ «СК «Євроінс-Україна» на адресу суду було подано відзив, у якому представник позовні вимоги не визнав. Зазначив, що страховик здійснив виплату страхового відшкодування з дотриманням ст.ст.\~22,\~28,\~29,\~36 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів». Відповідно до Звіту про оцінку вартості (розміру) збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу № 31355, завданого власнику колісного транспортного засобу, що був складений ТОВ «СЗУ Україна» матеріальний збиток, завданий транспортному засобу «Honda Civic», державний реєстраційний номер [NUMBER] , складає 62\~896, 73 грн. із ПДВ. Сума страхового відшкодування, у розмірі 61\~396, 73 грн.(за вирахуванням франшизи у розмірі 1\~500грн.) була виплачена на користь позивача. Оцінювач [PERSON] , що виконував про оцінку вартості (розміру) збитку, має вищу технічну освіту, кваліфікацію оцінювача за напрямом Оцінка об`єктів у матеріальній формі та спеціалізаціями в межах напряму 1.3 Оцінка дорожніх транспортних засобів, Кваліфікаційне свідоцтво оцінювача, Свідоцтво про реєстрацію в державному реєстрі оцінювачів, Свідоцтво про підвищення кваліфікації оцінювача, Сертифікат суб`єкта оціночної діяльності. Дослідження оцінювача [PERSON] , відповідає приписам\~Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», Національному стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», що затверджено\~Постановою КМУ від 10.09.2003 року № 1440, та Методиці товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, оскільки оцінювачем правомірно підготовлено Звіт та Висновок на замовлення відповідача. Крім того, у відповідача відсутній обов`язок приймати до уваги наданий позивачем висновок оскільки Законом визначений вичерпний перелік випадків, коли потерпілий має право самостійно обирати експерта для визначення розміру збитку. Згідно п. 34.3.\~ст. 34 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів»\~якщо представник страховика (у випадках, передбачених\~статтею 41 цього Закону, - МТСБУ) не з`явився у визначений строк, потерпілий має право самостійно обрати аварійного комісара або експерта для визначення розміру шкоди. У такому разі страховик (у випадках, передбачених\~статтею 41 цього Закону, - МТСБУ) зобов`язаний відшкодувати потерпілому витрати на проведення експертизи (дослідження). Відповідачем у передбачений Законом строк організовано огляд транспортного засобу, про що складено відповідний акт огляду та здійснено страхове відшкодування. Просив відмовити у задоволенні позову. Представник позивача у судове засідання не з`явився, натомість в матеріалах справи наявна заява представника позивача про розгляд справи без йогоучасті, позовні вимоги просить задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, у відзиві не заперечував проти проведення судового розгляду за його відсутності. Враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до положень ч. 2\~ст. 247 ЦПК, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши письмові докази, встановив наступні фактичні обставини. 16.09.2023 року в м. Дніпро на перехресті вул.Донецьке шосе та вул.. Березинська , сталася дорожньо-транспортна пригода за участю транспортного засобу «Honda Civic», державний реєстраційний номер [NUMBER] , під керуванням [PERSON] та автомобіля «Chevrolet Nubira», державний реєстраційний номер [NUMBER] , під керуванням [PERSON] . В результаті даної дорожньо-транспортної пригоди автомобіль «Honda Civic», державний реєстраційний номер [NUMBER] , власником котрого є [PERSON] , зазнав технічних ушкоджень, а власник відповідно матеріального збитку. Вина [PERSON] у вчиненні ДТП підтверджується електронним Європротоколом, який було складено на місці ДТП 16.09.2023 року. Цивільно-правова відповідальність власника транспортного засобу - автомобіля «Chevrolet Nubira», державний реєстраційний номер [NUMBER] , на час дорожньо-транспортної пригоди була застрахована в ПрАТ «СК «ЄВРОІНС УКРАЇНА» відповідно до полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів № ЕР/215536490. Ліміт відповідальності за шкоду, заподіяну майну, становив 160 000 грн, розмір франшизи 1 500 грн . Висновком експерта №1910/23 товарознавчої експертизи по визначенню вартості матеріального збитку, заподіяного власнику КТЗ, складеного 10 жовтня 2023 року, встановлено, що вартість матеріального збитку, заподіяної власнику колісного транспортного засобу\~автомобіль «Honda Civic», державний реєстраційний номер [NUMBER] , пошкодженого внаслідок ДТП, складає 94\~287, 31 грн. Вартість відновлювального ремонту, з урахуванням коефіцієнта фізичного зносу замінюваних складових частин (розрахованого в порядку, встановленому законодавством), колісного транспортного засобу\~автомобіль «Honda Civic», державний реєстраційний номер [NUMBER] , пошкодженого внаслідок ДТП, складає 88\~242, 66 грн. За проведення експертизи позивач сплатив суму у розмірі 2 760 грн. Представник позивача поштою звернувся до відповідача ПрАТ «СК «ЄВРОІНС УКРАЇНА» із повідомленням про дорожньо-транспортну пригоду від 20 вересня 2023 року, заявою від 20 вересня 2023 року про здійснення відшкодування оціненої шкоди, заподіяної в результаті дорожньо-транспортної пригоди. 24 січня 2024 року позивачу було здійснено страхове відшкодування від ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «СТРАХОВА КОМПАНІЯ «ЄВРОІНС УКРАЇНА» в сумі 61\~396, 73 грн на рахунок ФОП [PERSON] без узгодження такого розміру з позивачем. Розмір матеріального збитку розраховувався відповідачем ПрАТ «СК «ЄВРОІНС УКРАЇНА» на підставі Звіту №31355 від 26 грудня 2023 року, згідно якого вартість (розмір) збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу «Honda Civic», державний реєстраційний номер [NUMBER] , внаслідок його пошкодження, станом на дату оцінки становить 62\~896, 73 грн (включаючи ПДВ на запасні частини та матеріали фарбування). Ремонт пошкодженого транспортного засобу позивача склав 94 770 грн. Вирішуючи заявлені позовні вимоги судом враховується наступне. Відповідно до\~ст.6 ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів»\~страховим випадком є дорожньо-транспортна пригода, що сталася за участю забезпеченого транспортного засобу, внаслідок якої настає цивільно-правова відповідальність особи, відповідальність якої застрахована, за шкоду, заподіяну життю, здоров`я та/або майну потерпілого. З набранням чинності\~Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо дорожньо-транспортних пригод та виплати страхового відшкодування» від 17.02.2011, яким внесено зміни та доповнення до\~Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», що дозволило учасникам дорожнього руху при скоєнні дорожньо-транспортної пригоди за наявності встановлених пунктом 33.2 статті 33 наведеного Закону обставин спільно складати повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду (європротокол) без інформування відповідного підрозділу МВС України про її настання. Отже, з 19 вересня 2011 року в Україні в силу\~Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо дорожньо-транспортних пригод та виплати страхового відшкодування» від 17.02.2011 №3045-VI\~запроваджено механізм спрощеного оформлення ДТП. Згідно з абзацу 3\~пункту 2.11 Правил дорожнього руху, затверджених\~постановою Кабінету Міністрів України №1306 від 10.10.2001, визначено, що у разі настання дорожньо-транспортної пригоди за участю транспортних засобів, зазначених у чинному договорі страхування цивільно-правової відповідальності, за умови експлуатації таких транспортних засобів особами, відповідальність яких застрахована, відсутності травмованих (загиблих) людей, а також за умови досягнення згоди водіїв таких транспортних засобів щодо обставин скоєння дорожньо-транспортної пригоди, за відсутності у них ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, та у разі складення такими водіями спільного повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду відповідно до встановленого Моторним (транспортним) страховим бюро зразка, водії таких транспортних засобів після складення ними зазначеного повідомлення звільняються від обов`язків, передбачених підпунктами "д" - "є" пункту 2.10 цих Правил. На виконання\~Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо дорожньо-транспортних пригод та виплати страхового відшкодування», Моторним (транспортним) страховим бюро України встановлено відповідний зразок повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду та за погодженням з Державною автомобільною інспекцією Міністерства внутрішніх справ України затверджено протоколом Президії МТСБУ від 11.08.2011 №274/2011 Інструкцію щодо заповнення повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду (надалі - Інструкція). Відповідно до зазначеної Інструкції у європротоколі зазначаються фактична дата, час та місце настання дорожньо-транспортної пригоди, інформація про страхувальника згідно з даними полісу та інше. Виправлення у повідомленні категорично забороняються та замість зіпсованого бланку заповнюється інший. Європротокол - це спеціальний бланк повідомлення про настання дорожньо-транспортної пригоди, який заповнюється водіями-учасниками ДТП на місці аварії, потім надається страховику та стає підставою для виплати страхового відшкодування потерпілим. Європротокол може заповнюватися як в паперовому вигляді на спеціальному бланку, так і в електронній формі з використанням системи "Електронний Європротокол". Відповідно до пункту 33.2\~ст. 33 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів»\~у разі настання дорожньо-транспортної пригоди за участю лише забезпечених транспортних засобів, за умови відсутності травмованих (загиблих) людей, а також за згоди водіїв цих транспортних засобів щодо обставин її скоєння, за відсутності у них ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, ці водії мають право спільно скласти повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду. У такому разі водії транспортних засобів після складення зазначеного в цьому пункті повідомлення мають право залишити місце дорожньо-транспортної пригоди та звільняються від обов`язку інформувати відповідні підрозділи Національної поліції про її настання. У разі оформлення документів про дорожньо-транспортну пригоду без участі уповноважених на те працівників відповідних підрозділів Національної поліції розмір страхової виплати за шкоду, заподіяну майну потерпілих, не може перевищувати максимальних розмірів, затверджених Уповноваженим органом за поданням МТСБУ, що діяли на день настання страхового випадку. Отже, сам факт складання обома учасниками ДТП повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду (Європротоколу), вказує на наявність у водіїв транспортних засобів згоди щодо обставин її скоєння. Слід зазначити, що інформаційна система «Електронний Європротокол» впроваджена в МТСБУ з 01.10.2017. У відповідності до рішення Президії МТСБУ від 13.07.17 №403/2017 європротокол, оформлений з використанням зазначеної системи, є повним аналогом європротоколів, надісланих або пред`явлених страховику у паперовій формі. За допомогою інформаційної системи «Електронний Європротокол» водії можуть оформити зазначене повідомлення в електронній формі за допомогою власних технічних засобів, безпосередньо на місті ДТП. При цьому, в разі використання системи «Електронний Європротокол» повідомлення страховикам учасників ДТП відправляються автоматично. Наявне в матеріалах справи повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду (Електронний Європротокол) є заповненим обома учасниками дорожньо-транспортної пригоди у відповідних частинах, що стосуються інформації про транспортні засоби, зазначено у відповідних пунктах дату, час та місце дорожньо-транспортної пригоди, наявна схема дорожньо-транспортної пригоди, визначені обставини дорожньо-транспортної пригоди для пояснення цієї схеми. Крім того, у повідомленні міститься інформація про наявність полісів обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів. Відповідно до частин першої та другої статті 1166\~ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Порядок і умови відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки, визначені статтями 1187, 1188 ЦК України. Зокрема, статтею 1188\~ЦК України урегульовано питання відшкодування шкоди, завданої внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки. Відповідно до цієї статті шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: 1) шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою; 2) за наявності вини лише особи, якій завдано шкоди, вона їй не відшкодовується; 3) за наявності вини всіх осіб, діяльністю яких було завдано шкоди, розмір відшкодування визначається у відповідній частці залежно від обставин, що мають істотне значення. Системний аналіз зазначених положень законодавства дає підстави для висновку, що обов`язок відшкодувати завдану іншому володільцю джерела підвищеної небезпеки шкоду виникає у її завдавача за умови, що дії останнього були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. При цьому вина у завданні шкоди, згідно з положеннями пункту 1 частини першої статті 1188 ЦК України, є обов`язковою умовою для покладення на винну особу відповідальності за майнову шкоду, завдану внаслідок взаємодії транспортних засобів іншому учаснику дорожньо-транспортної пригоди. Відповідно до ч.4 ст.\~263\~ЦПК України судом враховується висновок викладений в постанові Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі №127/7370/17. У випадках, коли деліктні відносини поєднуються з відносинами обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, боржником у деліктному зобов`язанні в межах суми страхового відшкодування виступає страховик завдавача шкоди. Цей страховик, хоч і не завдав шкоди, але є зобов`язаним суб`єктом перед потерпілим, якому він виплачує страхове відшкодування замість завдавача шкоди у передбаченому\~Законом України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів»\~порядку. Після такої виплати деліктне зобов`язання припиняється його належним виконанням страховиком завдавача шкоди замість останнього. За умов, передбачених у\~статті 38 вказаного Закону, цей страховик набуває право зворотної вимоги (регрес) до завдавача шкоди на суму виплаченого потерпілому страхового відшкодування. Відповідно до статті 1194\~ЦК України особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням). Відтак, відшкодування шкоди особою, відповідальність якої застрахована за договором обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, можливе за умови, що згідно з цим договором або\~Законом України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів»\~у страховика не виник обов`язок з виплати страхового відшкодування (зокрема, у випадках, передбачених у статті 37), чи розмір завданої шкоди перевищує ліміт відповідальності страховика. В останньому випадку обсяг відповідальності страхувальника обмежений різницею між фактичним розміром завданої шкоди і сумою страхового відшкодування. Покладання обов`язку з відшкодування шкоди у межах страхового відшкодування на страхувальника, який уклав відповідний договір страхування і сплачує страхові платежі, суперечить меті інституту страхування цивільно-правової відповідальності (стаття 3 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів»). Відповідні висновки щодо застосування норм матеріального права висловлені Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 4 липня 2018 року у справі № 14-176цс18, за результатами розгляду якої Велика Палата Верховного Суду відступила від раніше висловлених Верховним Судом України висновків про те, що право потерпілого на відшкодування шкоди за рахунок особи, яка її завдала, є абсолютним і не може бути припинене чи обмежене договором, стороною якого потерпілий не був, зокрема договором страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів. Позивач, не погодившись із сумою відшкодування , з метою визначення розміру спричиненого матеріального збитку, представник позивача 28 вересня 2023 року звернувся до судового експерта Дроздова Ю.В. Судом встановлено, що висновок експерта №1910/23, складений 10 жовтня 2023 року, складено у цілковитій відповідності до чинного законодавства України щодо проведення судових експертиз, судовий експерт обізнаний про відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку. Також, даний висновок цілковито відповідає вимогам ст.ст.102та106\~ЦПК України(а.с.31-67). Представник відповідача своїми процесуальними правами розпорядився на власний розсуд та клопотання про призначення судом судової автотоварознавчої експертизи не заявляв. Та Таким чином, суд враховує для вирішення даних позовних вимог висновок експерта №1910/23, складений 10 жовтня 2023 року, де зокрема встановлено, що вартість матеріального збитку, заподіяної власнику колісного транспортного засобу\~автомобіль «Honda Civic», державний реєстраційний номер [NUMBER] , пошкодженого внаслідок ДТП, складає 94\~287, 31 грн. Відповідачем не спростовані доводи позивача щодо невідповідності дій оцінювача вимогам Методики щодо огляду транспортного засобу. Оскільки максимальний ліміт відповідальності страховика за Європротоколом складає 80\~000 грн, суд приходить до висновку, що дана сума страхового відшкодування підлягала виплаті позивачу . Враховуючи, що відповідачем ПрАТ «СК «ЄВРОІНС УКРАЇНА» позивачу було здійснено страхове відшкодування на суму 61\~396, 73 грн., розмір франшизи складає 1\~500 грн.,то відповідно сума недоплаченого страхового відшкодування становить 17\~103, 27 грн., (80 000-61\~396,73- 1 500). Крім того, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача понесені витрати на проведення товарознавчої експертизи у розмірі 2 760грн. Відповідно до ст. ст.\~12,\~81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1\~ст. 13 ЦПК України,суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Таким чином, позовні вимоги підлягають задоволенню, а саме з відповідача на користь позивача слід стягнути суму недоплаченого страхового відшкодування у розмірі 17\~103, 27 грн та витрати на проведення товарознавчої експертизи у розмірі 2 760 грн. Згідно зі\~ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума судового збору у розмірі 1\~210, 20 грн.

Outcome: approved