Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-22 00:00:00

Позивач в особі свого представника адвоката Перебийніс Світлани Василівни звернулася доКорсунь-Шевченківського\~районного суду Черкаської області з даним позовом, у якому просила визнати за нею у порядку спадкування за законом після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , право власності на 1/2 частину житлового будинку з відповідною частиною надвірних споруд, що розташовані в [ADDRESS] , який належав померлій на підставі Договору про поділ спільного майна подружжя від 29.05.2009 за реєстровим № 936. Позовні вимоги\~позивач обґрунтувала\~тим, що після\~смерті її матері [PERSON] , померлої [INFO] , відкрилася спадщина,\~що складається з 1/2 частини житлового будинку з відповідною частиною надвірних споруд, що розташовані в [ADDRESS] , який належав померлій на підставі Договору про поділ спільного майна подружжя від 29.05.2009, укладеного між колишнім подружжям [PERSON] та [PERSON] . [PERSON] після укладання цього договору звернувся до органів БТІ та отримав Витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно, а [PERSON] з невідомої причини не отримала аналогічний витяг. Позивач прийняла спадщину, однак не може отримати свідоцтво про право на спадщину за законом на указану частину житлового будинку померлої матері, так як право власності на це майно не зареєстроване, у зв`язку із чим державний нотаріус Корсунь-Шевченківської державної нотаріальної контори Гончаренко Ю.І. винесла постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, тому позивач і звернулася до суду. У підготовче засідання позивач та його представник не з`явилися, звернулися до суду із заявою, у якій просили розгляд справи провести без їхньої участі, позов підтримали. Відповідач також звернулася до суду із заявою, у якій просила розгляд справи проводити без неї та зазначила, що позов визнає, що є підставою для ухвалення рішення в підготовчому засіданні. У зв`язку з неявкою сторін у суд фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося на підставі приписів ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи суд встановив такі обставини. [PERSON] померла [INFO] у м. Києві, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 10.08.2012 Відділом ДРАЦС Корсунь-Шевченківського районного управління юстиції у Черкаській області. Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається із частини житлового будинку (приміщення №1-4 площею 18.2 кв.м, приміщення 1-5 площею 10,2 кв.м, приміщення 1-1 площею 5,8 кв.м, горища над приміщеннями 1-1, 1-4, 1-5) та господарсько-побутових будівель - сарая Б, прибудови б, гаража Д, погреба К, вимощення І, що розташовані по [ADDRESS] . Указана частина будинку належить спадкодавцю на підставі Договору про поділ спільного майна подружжя, укладеного 29.05.2009 між [PERSON] та [PERSON] , посвідченого 29.05.2009 приватним нотаріусом Корсунь-Шевченківського районного нотаріального округу Грищенко С.Г. Згідно з Витягом з державного реєстру правочинів № 7339842 від 29.05.2009 указаний Договір про поділ спільного майна подружжя був зареєстрований у Державному реєстрі правочинів приватним нотаріусом Грищенко С.Г. 29.05.2009. Відповідно до Витяга про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 23167436 від 01.07.2009 на підставі указаного Договору про поділ спільного майна подружжя Корсунь-Шевченківське БТІ зареєструвало за [PERSON] 01.07.2009 право власності на 1/2 частину будинку з надвірними спорудами по [ADDRESS] . Місцем відкриття спадщини після смерті [PERSON] є м. Корсунь-Шевченківський, що підтверджується довідкою виконкому Корсунь-Шевченківської міської ради від 20.01.2021 №1/2043, згідно з якою [PERSON] на день своєї смерті [INFO] була зареєстрована та проживала по [ADDRESS] одиноко. Відповідно до витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 33125643 Корсунь-Шевченківською державною нотаріальною конторою після смерті [PERSON] 25.01.2013 заведено спадкову справу № 37/2013. Копію указаної спадкової справи було витребувано судом у нотаріуса. З матеріалів спадкової справи убачається, що позивач прийняла спадщину після смерті своєї матері шляхом подачі у передбачений спадковим законом строк 25.01.2013 до Корсунь-Шевченківської державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. Заяви інших осіб про прийняття спадщини після смерті [PERSON] у матеріалах спадкової справи відсутні. Таким чином, місцем відкриття спадщини є останнє постійне місце проживання спадкодавця [PERSON] - м. Корсунь-Шевченківський Черкаської області, а спадщину після її смерті прийняла, як спадкоємець першої черги за законом, її донька [PERSON] , яка відповідно до вимог ч.1 ст. 1269, ч.1 ст. 1270 ЦК України подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини у шестимісячний строк з часу відкриття спадщини. Родинні відносини позивача із спадкодавцем підтверджуються свідоцтвом про народження позивача серії [NUMBER] . Зміна дошлюбного прізвища позивачки " [PERSON] " на шлюбне " [PERSON] " підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] . Постановою державного нотаріуса Корсунь-Шевченківської державної нотаріальної контори Гончаренко Ю.І. від 11.02.2025 позивачу відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 частку житлового будинку з відповідною часткою надвірних споруд, що розташований у [ADDRESS] у зв`язку з тим, що право власності на вказане майно не зареєстроване. Судом встановлено, що у Державному реєстрі речових прав право власності спадкодавця [PERSON] на її частину спірного будинку не зареєстровано. Право власності на іншу 1/2 частину цього будинку у вказаному реєстрі зареєстровано за відповідачкою [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину від 31.01.2025. Із свідоцтва про право на спадщину від 31.01.2025, виданого Корсунь-Шевченківською державною нотаріальною конторою вбачається, що відповідач отримала 1/2 частину будинку по [ADDRESS] у порядку спадкування за заповітом після смерті свого батька [PERSON] , а йому ця частина будинку належала на підставі Договору про поділ спільного майна від 29.05.2009. Відповідно до даних технічної інвентаризації, які підтверджені технічним паспортом на житловий будинок садибного типу по [ADDRESS] за вказаною адресою знаходяться такі будівлі та споруди: житловий будинок, позначений літерою А-1, збудований в 1958 році, житловою площею 30,9 кв.м, загальною площею 60,4 кв.м, прибудова а1, прибудова а2, ганок, літня кухня Б, сарай В, сарай Г, гараж Д, вбиральня Ж, погріб З, погріб К, сарай Л, ворота №1, огорожа №5. Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до вимог п.1 ч. 2 ст. 16 ЦК України, способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно із ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ч.1 ст. 1261 ЦК України). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Позивач ставить питання про визнання за нею у порядку спадкування за законом права власності на 1/2 частину житлового будиноку, який належав її покійній матері. Для оформлення спадкових прав в Україні діє система органів нотаріату, які є належними суб`єктами надання послуг з оформлення громадянами спадкових прав. Як було вказано вище, у встановленому законом порядку уповноважений суб`єкт нотаріус встановив, що позивач спадщину прийняла. Згідно з приписами пунктів 4.14, 4.18 глави 10 Порядку здійснення нотаріальних дій нотаріусами України, видача свідоцтва про право на спадщину здійснюється на підставі документів, що підтверджують наявність певних юридичних фактів, у тому числі й склад спадкового майна. У разі, якщо у спадкоємців відсутні всі необхідні документи, питання визнання права на спадщину вирішується у судовому порядку. Нотаріус відмовила позивачу в видачі свідоцтва про право на спадщину на спірний будинок тому що право власності на вказане майно не зареєстроване. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. Отже, позивач довела, що вона в установленому законом порядку, як спадкоємець за законом першої черги, прийняла спадщину після смерті своєї матері [PERSON] . Через відсутність реєстрації права власності спадкодавця [PERSON] на спірну 1/2 частину будинку визнання за позивачем права власності на це майно можливе лише в судовому порядку. Вирішуючи питання належності на праві власності спадкодавцю [PERSON] на момент її смерті спірної частини будинку по [ADDRESS] , суд виходить з такого. Так, станом на момент укладання між [PERSON] та [PERSON] 29.05.2009 Договору про поділ спільного майна подружжя редакція частини четвертої статті 334 ЦК України передбачала виникнення права власності у набувача майна за договором, який підлягав державній реєстрації, саме з моменту такої реєстрації договору. Так, редакція ст. 334 ЦК України станом на 29.05.2009 була такою: 1. Право власності у набувача майна за договором виникає з моменту передання майна, якщо інше не встановлено договором або законом. 2. Переданням майна вважається вручення його набувачеві або перевізникові, організації зв`язку тощо для відправлення, пересилання набувачеві майна, відчуженого без зобов`язання доставки. До передання майна прирівнюється вручення коносамента або іншого товарно-розпорядчого документа на майно. 3. Право власності на майно за договором, який підлягає нотаріальному посвідченню, виникає у набувача з моменту такого посвідчення або з моменту набрання законної сили рішенням суду про визнання договору, не посвідченого нотаріально, дійсним. 4. Якщо договір про відчуження майна підлягає державній реєстрації, право власності у набувача виникає з моменту такої реєстрації. Крім того, Велика Палата Верховного суду у своїй постанові від 22.06.2021 у справі № 334/3161/17, провадження № 14-188 цс 20 зробила правовий висновок про те, що до 01 січня 2013 року право власності у набувача нерухомого майна за договором купівлі-продажу виникало за правилами частини четвертої статті 334 ЦК України - з моменту державної реєстрації такого договору як правочину. Тому суд виснує, що у спадкодавця [PERSON] право власності на належну їй частину будинку з надвірними спорудами по [ADDRESS] виникло з моменту державної реєстрації нотаріусом Договору про поділ спільного майна подружжя, тобто 29.05.2009, що підтверджується Витягом з державного реєстру правочинів № 7339842 від 29.05.2009. З огляду на викладене суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню. Відповідно до ч. 1, 2 ст.\~141\~ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивач сплатила судовий збір у розмірі 1211,20 грн. Отже, на користь позивача з підлягають відшкодуванню за рахунок відповідача судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 1211,20 грн.

Outcome: approved