Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-19 00:00:00

[PERSON] в інтересах малолітнього [PERSON] звернулася до суду з позовом до Хустської міської ради, де треті особи без самостійних вимог на предмет спору Служба у справах дітей Хустської міської ради, [PERSON] , про визнання права власності на обов`язкову частку. Позов вимоги вмотивовано тим, що 23.05.2009 [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] . Від даного шлюбу народився [PERSON] [INFO] . Батько дитини [PERSON] помер [INFO] . На час своєї смерті він постійно проживав у [ADDRESS] . [INFO] померла [PERSON] , яка була матір`ю [PERSON] , а [INFO] помер [PERSON] , який був батьком [PERSON] . Після смерті [PERSON] , вона в інтересах малолітнього сина звернулася до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за померлим дідом. Також нею було отримано копію заповіту від 03.12.2020. Померла [PERSON] була головою дворогосподарства, що підтверджується копією книги погосподарського обліку. Такий запис у погосподарській книзі підтверджує право власності. Малолітній [PERSON] має право спадкування обов`язкової частки після смерті бабусі та діда за правом представлення свого батька [PERSON] , який помер до відкриття спадщини. Посилаючись на викладене просить суд визнати за [PERSON] право на обов`язкову частку, що належала померлій [PERSON] та померлому [PERSON] у розмірі 3/4 частки спадкового майна та визнати за [PERSON] право власності на 3/4 частини житлового будинку та господарській будівлі та споруди за [ADDRESS] . Відзиву на позов відповідач Хустська міська рада не подавала. Представник третьої особи Цяпець І.І. адвокат Плешинець М.В. подав письмові пояснення у яких просить відмовити у задоволенні позову. Вважає, позов необґрунтованим\~ та безпідставним. Вказує, що не доведено наявність порушення прав позивача. Позивач просить визнати право на обов`язкову частку як за померлим [PERSON] так і за померлою [PERSON] , однак відомостей про наявність заповіту останньою взагалі не надає. Також позовна заява не відповідає приписам ст. 175 ЦПК України. У судовому засіданні законний представник позивача [PERSON] просила позов задовольнити. вказує, що 23.05.2009 уклала шлюб з [PERSON] .\~ У даному шлюбі народився син [PERSON] 2011 р.н. Чоловік помер [INFO] . Після його смерті померли батько і мати чоловіка. Однак був складений заповіт, який вважає нікчемним. У зв`язку з чим просить суд визнати за [PERSON] право на обов`язкову частку, що належала б померлій [PERSON] та померлому [PERSON] у розмірі 3/4 частки спадкового майна та визнати за [PERSON] право власності на 3/4 частини житлового будинку та господарській будівлі та споруди за [ADDRESS] . Представник третьої особи [PERSON] - [PERSON] у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позову. Вказує, що не підтверджено порушення прав позивача. Позивач просить визнати за ним право на обов`язкову частку за померлими [PERSON] та [PERSON] , однак навіть не надано заповіту від імені [PERSON] . Також невірно визнано процесуальний статус учасників справи, зокрема [PERSON] . Представник відповідача - Хустської міської ради в судове засідання не з`явися подавши клопотання про розгляд справи без її участі, вирішення позову залишає на розсуд суду. Представник третьої особи - Служби у справах дітей Хустської міської ради в судове засідання не з`явися подавши клопотання про розгляд справи без її участі, позов підтримує. Суд, заслухавши учасників справи, перевіривши матеріали справи і обговоривши підстави позовної заяви, вважає, що така не підлягає задоволенню з наступних підстав. Так, відповідно до приписів ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ст.ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. З матеріалів справи вбачається, що 23.05.2009 року зареєстровано шлюбу між [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] (а.с.7). Від даного шлюбу народився [PERSON] , [INFO] (а.с.6). [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с.8). Батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] (а.с.9). [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с.11). [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с.12). Відповідно до заповіту від 03.12.2021, посвідченого секретарем Нижньоселищенської сільської ради Хустського району Закарпатської області, [PERSON] на випадок своєї смерті все своє майно, де\~ б воно не було, і з чого б воно не складалося, і все те, що буде належати на день смерті, і на все те, на що згідно з законом матиме право заповів [PERSON] (а.с.14). Відповідно до викопіювання з погосподарської книги станом на 2016 рік головою дворогосподарства за адресою [ADDRESS] зазначена [PERSON] , [INFO] , інший член дворогосподарства [PERSON] , [INFO] (а.с.15, 16). 02.03.2021 року [PERSON] в інтересах [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за померлим [PERSON] (а.с.17). Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Отже, стаття 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи. Таким чином, порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи до суду за захистом цього права із застосуванням відповідного способу захисту. Статтею 16 ЦК України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Вказаною нормою матеріального права визначено способи захисту прав та інтересів, і цей перелік не є вичерпним. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення. Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення/захисту в обраний спосіб. З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення (можливого порушення), невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Відтак суд повинен установити, чи були порушені (чи існує можливість порушення), не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб відповідачем (відповідачами), і залежно від установленого - вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Згідно з вимогами до форми та змісту позовної заяви вона повинна, зокрема, містити ім`я (найменування) відповідача, а також зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; (пункти 1 і 4 частини другої статті 175 ЦПК України). Позивачем і відповідачем можуть бути, зокрема, фізичні і юридичні особи, а також держава (частина друга статті 48 ЦПК України). Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (постанова Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц). Суд за клопотанням позивача, не припиняючи розгляду справи, замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов пред`явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача. Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача (частина перша, друга та третя статті 51 ЦПК України). У розглядуваній справі [PERSON] в інтересах неповнолітнього [PERSON] звернулась до суду з позовом, в якому просила визнати за [PERSON] право на обов`язкову частку, що належала померлій [PERSON] та померлому [PERSON] у розмірі 3/4 частки спадкового майна та визнати за [PERSON] право власності на 3/4 частини житлового будинку та господарській будівлі та споруди за [ADDRESS] . Спір про визнання права на обов`язкову частку має розглядатися як спір, що пов`язаний із порушенням цивільних прав позивача на нерухоме майно іншою особою, в інтересах якої складено заповіт (позаяк на підставі такого заповіту особа набуває майнових прав на спадкове майно). У такій справі правовідносини безпосередньо стосуються прав та обов`язків особи, в інтересах якої складено заповіт [PERSON] , і такі не можуть бути розглянуті судом та вирішені в спорі позивача із зазначенням статусу такої особи як третьої особи, оскільки\~ в такій ситуації має бути співвідповідачем. Однак позивачем [PERSON] залучений до участі у справі лише в якості третьої особи. Процесуальний статус відповідача та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмета спору відрізняється за обсягом прав та обов`язків. Таким чином, залучення до участі у справі [PERSON] в якості третьої особи не може забезпечити належний розгляд справи за заявленими вимогами [PERSON] . При цьому суд констатує, що позивач (його законний представник), інтереси якого до того ж представляє професійний адвокат Козар М.М., у підготовче судове засідання не з`явилися, від адвоката Козара М.М. надійшло клопотання про проведення підготовчого судового засідання без їх участі, у зв`язку з чим суд був позбавлений можливості роз`яснити стороні позивача наслідки невчинення певних процесуальних дій та право подати клопотання про залучення співвідповідача. Відтак незалучення до участі у справі у якості співвідповідача [PERSON] пов`язане виключно з діями сторони позивача, яка самостійно розпорядилася своїми процесуальними правами. Пред`явлення позову до неналежного відповідача (неналежного складу відповідачів) є самостійною підставою для відмови в позові (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 жовтня 2023 року у справі № 300/808/19 (провадження № 61-11144св22), постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 грудня 2023 року у справі № 363/2300/20 (провадження № 61-6922св23), постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 13 грудня 2023 року у справі № 753/8710/21 (провадження № 61-6090св23)). Якщо позивач не заявляє клопотання про залучення інших співвідповідачів у справах, в яких наявна обов`язкова співучасть, тобто коли неможливо вирішити питання про обов`язки відповідача, одночасно не вирішивши питання про обов`язки особи, не залученої до участі у справі як співвідповідача, суд відмовляє у задоволенні позову (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 січня 2024 року у справі № 947/6589/21 (провадження № 61-10253св23)). Узагальнюючи наведене суд констатує, що пред`явлений позов задоволенню не підлягає через незалучення до участі у справі у якості відповідача [PERSON] . Судові витрати слід покласти на позивача.

Outcome: dismissed