Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-14 00:00:00

У грудні\~2022\~року позивачка звернулася до суду з указаним позовом, в якому просила стягнути солідарно з відповідачів [PERSON] , [PERSON] на її користь заборгованість за оренду житлового приміщення за період з 36.10.2019 по 26.04.2021 у сумі 43\~657,00\~грн, заборгованість за газопостачання 5075,50 грн та 3000,00 грн за пошкодження дверей, а всього 51\~732,50 грн. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачка є власницею 2-х житлових будинків, що розташовані по [ADDRESS] . Вона із сім`єю проживає в житловому будинку з літерою 5. Інший будинок 5/1 26 жовтня 2019 року позивачка передала в оренду відповідачам на підставі короткострокового договору оренди житлового приміщення, за умовами якого відповідачі прийняли у тимчасове користування будинок площею 48,3 кв. м по [ADDRESS] , строком на 1 рік з можливістю пролонгації договору. За користування вказаним житловим будинком відповідачі зобов`язувалися сплачувати наймодавцю орендну плату в розмірі 3500,00 грн не пізніше 26 числа поточного місяця, а також комунальні послуги. Згідно з умовами договору оренди відповідачі при вселенні в орендований будинок мали сплатити орендну плату в розмірі 7000,00 грн за перший та останній місяць проживання. Через брак коштів вони попросили відстрочити виконання вказаного зобов`язання та написали розписку про те, що сплатять 14\~000,00 грн (сума оренди за перший та останній місяць проживання, а також орендна плата за листопад та грудень 2019 року) 20 січня 2020 року. Частину суми, а саме 5000,00 грн, відповідачі сплатили 17 січня 2020 року, іншу частину 9000,00 грн відповідач [PERSON] зобов`язувався сплатити до 10 липня 2020 року, про що склав розписку. 15 листопада 2019 року відповідачі пошкодили вхідні двері в орендованому будинку, але на той момент у них не було коштів на відшкодування вартості пошкодженого майна, у зв`язку з чим відповідачка [PERSON] склала розписку, згідно з якою зобов`язувалася сплатити 3000,00 грн на відшкодування завданих збитків. Незважаючи на затримку сплати орендної плати, комунальних платежів, 26 жовтня 2020 року між сторонами укладено додатковий договір, відповідно до якого оренду приміщення продовжено до 26 квітня 2021 року. У п.\~12 вказаного договору сторони передбачили, що станом на 26.04.2021 сума боргу за оренду становить 34\~657,00 грн (без урахування розписки [PERSON] від 26.04.2021). Починаючи з 26 жовтня 2021 року, відповідачі не сплачували комунальні послуги, зокрема, за газопостачання, у зв`язку з чим утворилася заборгованість у розмірі 5027,80 грн, яку позивачка сплатила, щоб уникнути відключення газопостачання до будинку. Між сторонами не досягнуто згоди щодо сплати заборгованості з орендної плати, комунальних послуг та відшкодування витрат, пов`язаних з пошкодженням майна, у зв`язку з чим позивачка вимушена звернутися до суду з указаним позовом. Ухвалою Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 03 січня 2023\~року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження; судове засідання у справі призначено на 09 лютого 2023 року 11-00 год., яке в подальшому відкладено на 31\~травня 2023 року 09-30 год. Ухвалою Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 31 травня 2023\~року провадження у справі зупинено до припинення перебування відповідача [PERSON] у складі Збройних Сил України. Ухвалою Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 14 січня 2025 року поновлено провадження у вказаній справі, судове засідання призначено на 17 лютого 2025 року 15-00 год., яке в подальшому відкладено на 15 травня 2025\~року 10-00 год. У судове засідання учасники справи не з`явилися. Представник позивачки адвокат Вертелецька Л. А. подала до суду заяву, в якій просила судове засідання проводити без її участі, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити, не заперечувала проти заочного розгляду справи. Відповідачі до суду не з`явилися, при цьому належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи. До суду повернулися поштові конверти з рекомендованими повідомленнями без вручення відповідачам з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Відзиву на позов, жодних заяв/клопотань відповідачі не подавали до суду. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Зокрема, як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Пономарьов проти України», сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. На цей час відсутні підстави, які обумовлюють неможливість вирішення спору за наявними в справі матеріалами. З урахуванням положень ст. 128, 223, 280 ЦПК України суд визнав за можливе проводити розгляд справи за відсутності відповідачів та ухвалити у справі заочне рішення. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази кожного окремо та в сукупності, суд дійшов таких висновків. Судом установлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 29.10.2009 [PERSON] є власницею об`єкта нерухомого майна, що складається з двох житлових будинків за адресою: [ADDRESS] . Опис об`єкта нерухомого майна загальна площа 111,8 кв. м; житлова площа 71,3 кв. м; житловий будинок літ. «А» площею 41,0\~кв.\~м; веранда літ. «А» площею 8,8 кв. м; ганок літ. «А1»; льох літ. «П»; житловий будинок літ. «Е» площею 52,3 кв. м; прибудова літ «Е» площею 6,0 кв. м; тамбур літ. «Е1» площею 3,7 кв. м; літня кухня літ. «В»; сарай літ. «В»; душ літ. «В1»; сарай літ. «Г»; сарай літ. «Д»; льох літ. «П1»; огорожа 1; ворота з хвірткою літ. «З»; огорожа 4; криниця літ. «К»; зливна яма літ. «Я»; вбиральня літ. «У1»; огорожа 5 (а.\~с. 11). Згідно з копією договору оренди квартири від 26.10.2019, укладеного між [PERSON] , [PERSON] , та [PERSON] , орендодавець ( [PERSON] ) надає, а орендар ( [PERSON] , [PERSON] ) приймає в тимчасове користування житловий будинок загальною площею 48,3 кв. м за адресою: [ADDRESS] (а. с. 14, 16, 17). 26.10.2019 між сторонами укладено акт прийому-передачі квартири, в якому зазначено перелік майна, яке передано орендарям на підставі договору оренди від 26.10.2019 (а. с. 18). 15.11.2019 [PERSON] написала розписку, копія якої додана до позовної заяви, з якої вбачається, що остання зобов`язувалася відшкодувати вартість пошкодженого майна, а саме дверей, у розмірі 3000,00 грн до 15 грудня 2020 року після працевлаштування, частинами по 300,00 грн власниці будинку - [PERSON] (а. с. 23). Також до позовної заяви додано копію розписки від 17.01.2020, написаної [PERSON] , зі змісту якої вбачається, що він заборгував [PERSON] 9000,00 грн, які зобов`язувався повернути частинами протягом 3-х місяців у березні 2020 року, до 10 липня 2020 року (а. с. 24). 26.10.2020 між [PERSON] та [PERSON] укладено договір оренди квартири, згідно з умовами якого орендодавець ( [PERSON] ) надає, а орендар ( [PERSON] ) приймає в тимчасове користування житловий будинок загальною площею 48,3 кв. м за адресою: [ADDRESS] (а. с. 19, 20). У п. 4 договору оренди від 26.10.2020 сторони передбачили строк оренди, а саме з 26.10.2020 по 26.10.2021 з можливістю продовження за згодою сторін. Строк оренди може бути змінений тільки за взаємною згодою обох сторін. Відповідно до п. 5.1 договору оренди від 26.10.2020 орендна плата за користування квартирою та майном складає 3000,00 грн щомісячно. Оплату за комунальні послуги здійснює орендар. У п. 12 договору оренди зазначено суму заборгованості у розмірі 34 657,00 грн станом на 26.10.2020, яку слід сплатити до 26 квітня 2021 року. До позовної заяви додано акт прийому-передачі від 26.10.2020, складений між [PERSON] та [PERSON] , в якому зазначено перелік майна, яке знаходиться в квартирі за адресою: [ADDRESS] (а. с. 21). У розписці від 26.10.2020 орендар [PERSON] зобов`язалася своєчасно сплачувати комунальні послуги, зберігати у первісному вигляді рухоме майно, яке знаходиться в квартирі, у випадку пошкодження, поломки меблів або обладнання (газовий котел, лічильник, піч, двері, вікна, підлога тощо) сплачувати вартість завданих збитків (а. с. 22). 26.10.2020 [PERSON] складено розписку про те, що 26.10.2020 між нею та [PERSON] було укладено договір оренди приміщення за адресою: [ADDRESS] , строком дії до 24.04.2021. Сума боргу по 26.04.2021 складає 34\~657,00 грн, які [PERSON] зобов`язувалася виплачувати по 6000,00 грн щомісячно, 26.04.2021 зобов`язувалася залишити будинок після повного погашення заборгованості у розмірі 34\~657,00 грн (а. с. 25). До позовної заяви додано копію квитанції «Ощадбанк» від 04.03.2020 № 8 про сплату 04.03.2021 [PERSON] на рахунок ТОВ «Чернігівгаз Збут» плати за споживання природного газу за період з 01.12.2020 по 28.02.2020 за адресою: [ADDRESS] , у розмірі 5027,80 (з урахуванням комісії банку), а також квитанцію АТ «Ощадбанк» про проведення оплати на суму 50,00\~грн (а. с. 26). За змістом ст. 626, 628 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною 1 ст. 638 ЦК України встановлено, що договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до ст. 759 ЦК України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. У ч. 1 ст. 762 ЦК України передбачено, що за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Згідно із ч. 1 ст. 810 ЦК України за договором найму (оренди) житла одна сторона - власник житла (наймодавець) передає або зобов`язується передати другій стороні (наймачеві) житло для проживання у ньому на певний строк за плату. Предметом договору найму житла можуть бути помешкання, зокрема квартира або її частина, житловий будинок або його частина. Помешкання має бути придатним для постійного проживання у ньому. Наймач житла у багатоквартирному будинку має право користування майном, що обслуговує будинок (ст. 812 ЦК України). Відповідно до ч. 1, 3 ст. 820 ЦК України розмір плати за найм житла встановлюється у договорі найму житла. Наймач вносить плату за найм житла у строк, встановлений договором найму житла. Згідно із ч. 1 ст. 821 ЦК України договір найму житла укладається на строк, встановлений договором. За ч. 1, 3 ст. 815 ЦК України наймач зобов`язаний використовувати житло лише для проживання у ньому, забезпечувати збереження житла та підтримувати його в належному стані. Наймач зобов`язаний своєчасно вносити плату за найм житла. Наймач зобов`язаний самостійно вносити плату за комунальні послуги, якщо інше не встановлено договором найму.\~ Статтею 509 ЦК України передбачено, що зобов`язанням є правовідношенням, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 525 ЦК України передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. За змістом ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно із\~ч.\~1,\~2\~ст.\~612\~ЦК України\~боржник вважається\~таким,\~що прострочив,\~якщо він\~не приступив\~до виконання\~зобов`язання\~або не\~виконав його\~у строк,\~встановлений договором\~або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення. У ст.\~611\~ЦК України\~встановлено,\~що у\~разі порушення\~зобов`язання\~настають правові\~наслідки,\~встановлені договором\~або законом,\~зокрема: припинення\~зобов`язання\~внаслідок односторонньої\~відмови від\~зобов`язання,\~якщо це\~встановлено договором\~або законом,\~або розірвання\~договору; зміна\~умов зобов`язання; сплата\~неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. Згідно зі ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Як зазначено в ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Статтею 2\~ЦПК України\~встановлено, що з авданням цивільного\~судочинства є\~справедливий,\~неупереджений та\~своєчасний розгляд\~і вирішення\~цивільних справ\~з метою\~ефективного захисту\~порушених,\~невизнаних або\~оспорюваних прав,\~свобод чи\~інтересів фізичних\~осіб,\~прав та\~інтересів юридичних\~осіб,\~інтересів держави.\~ Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Згідно із ч. 1\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно із ч. 1 ст. 5 ЦПК України, з дійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України). За положеннями ст.\~12,\~81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у сукупності, суд вважає позов доведеним, обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню. Виникнення між сторонами правовідносин, пов`язаних з орендою житлового будинку (квартири), підтверджується наявними у справі письмовими доказами, зокрема, договорами оренди та розписками, які в сукупності свідчать про виникнення між сторонами правовідносин з оренди (найму) житла. Сторони досягли згоди щодо істотних умов договору, а саме про умови та порядок передачі житлового будинку (квартири) в оренду, строк оренди, розмір орендної плати та порядок її оплати, права та обов`язки орендодавця та орендаря. Докази, що містяться в справі, в сукупності підтверджують факт наявності у відповідачів заборгованості перед позивачкою зі сплати орендної плати за користування будинком (квартирою), комунальних платежів, а також необхідності відшкодування витрат, пов`язаних з пошкодження речі (дверей). Будь-яких належних та допустимих доказів на спростування позовних вимог [PERSON] відповідачі суду не надали. Таким чином, відповідачі належним чином не виконували своїх зобов`язань за договором оренди житлового будинку (квартири), внаслідок чого утворилася заборгованість у розмірі 48\~732,50 грн, з яких: 43\~657,00 грн заборгованість зі сплати орендної плати за користування житловим будинок за період з 26.10.2019 по 26.04.2021; 5075,50 грн заборгованість за комунальні послуги. Крім того, відповідачі зобов`язані відшкодувати витрати, пов`язані з пошкодженням вхідних дверей до будинку, у розмірі 3000,00 грн, що підтверджується написаною розпискою, яка міститься в матеріалах справи. Оскільки відповідачами добровільно не погашено заборгованість зі сплати орендної плати за користування житлом, комунальних послуг, а також не відшкодовано витрати, пов`язані з пошкодженням речі, то наявні підстави для стягнення солідарно з відповідачів заборгованості у загальному розмірі 51\~732,50 грн. За таких обставин суд дійшов висновку про задоволення позову. Відповідно до ст.\~141 ЦПК України з відповідачів на користь позивачки слід стягнути судовий збір.

Outcome: approved