Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-27 00:00:00

І. Короткий зміст позовних вимог. 26.03.2025 року через підсистему «Електронний суд» представник позивача звернулася до Тисменицького районного суду Івано-Франківської області з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Позов мотивований тим, що 27.04.2024 року між сторонами укладено кредитний договір № 27.04.2024-100000272 шляхом підписання заявки, що є невід`ємною частиною договору. Відповідно до умов договору ТОВ «Споживчий центр» було надано кредит позичальнику [PERSON] , шляхом перерахування суми кредиту на її банківську картку, у розмірі 6000 грн, строком на 98 дні за процентною ставкою у розмірі 1,35 % за 1 день користування кредитом. Кредитним договором було передбачено сплату неустойки у сумі 60 грн, що нараховувалася за кожен день невиконання/неналежного виконання кожного з зобов`язань, та комісія за надання кредиту у розмірі 15% від суми кредиту, яка становить 900 грн. Дата повернення кредиту 02.08.2024 року. Взяті на себе зобов`язання за кредитним договором відповідач належним чином не виконувала, унаслідок чого станом на 02.08.2024 року утворилась заборгованість за кредитом у розмірі 11306 грн, з яких: 4812,68 грн - заборгованість за тілом кредиту, 3913,32 грн - заборгованість за простроченими процентами та 2580 грн неустойка. За указаних обставин позивач, звернувшись в суд із даним позовом, просив стягнути з позивача на його користь заборгованість за кредитним договором у сумі 11306 грн та судові витрати. ІІ.Стислий виклад позиції учасників справи. Представник позивача у позовній заяві просив проводити розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, без її участі, проти заочного рішення не заперечувала. Відповідачу [PERSON] була надіслана ухвала про відкриття провадження у справі, яка їй вручена 08.05.2025 року. Правом на подання відзиву не скористалась. ІІІ.\~ Відомості про рух справи. Процесуальні дії у справі. Ухвалою Тисменицького районного суду Івано-Франківської області від 28.03.2025 провадження у справі відкрито та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи. Відповідно до ч. 5\~ст. 279 ЦПК України\~суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження від сторін у справі не надходили. ІV. Фактичні обставини справи. Судом встановлено, що 27.04.2024 року [PERSON] ознайомився із пропозицією про кладення кредитного договору ТОВ «Споживчий центр» та підписав її одноразовим ідентифікатором Е379 (а.с.10-13). В подальшому 27.04.2024 року відповідач підписав заявку, яка є невід`ємною частиною пропозиції про укладення договору № 27.04.2024-100000272 від 27.04.2024 року, згідно якого кредитодавець надає позичальнику кредит у сумі 6000 грн строком на 98 днів, дата повернення кредиту 02.08.2024 року, процентна ставка - фіксована незмінна у розмірі 1.35% за 1 (один) день користування кредитом, яка застосовується протягом усього строку на який надається кредит. Згідно п.8 договору комісія, пов`язана з наданням кредиту становить 15% від суми кредиту, тобто 900 грн. Пунктом 13 договору передбачена неустойка: 60 грн. 00 коп., що нараховується за кожен день невиконання/неналежного виконання кожного окремого зобов`язання незалежно від суми невиконаного/неналежно виконаного зобов`язання. Розмір процентів відповідно до ст.625 Цивільного кодексу України становить 365 % річних, які нараховуються від простроченої позичальником суми (база розрахунку). Максимальний розмір процентів відповідно до ст.625 ЦК України встановлюється законом (пункт 14 договору) Договір підписаний [PERSON] одноразовим ідентифікатором Е379, який був надісланий на номер телефону [NUMBER] (а.с.13-14). Відповідно до квитанції платіжного сервісу АТ КБ «Приватбанк» системою LIQPAY від 27.04.2024 року №2454857977, по договору № 27.04.2024-100000272 від 27.04.2024 року були перераховані 6000 грн на банківський рахунок [NUMBER] (а.с. 17). Із довідки-розрахунку про стан заборгованості за кредитним договором року № 27.04.2024-100000272 від 27.04.2024 за період з 27.04.2024 року по 02.08.2024 року слідує, що загальний залишок заборгованості становить 11 306 грн, з яких 4 812,68 грн заборгованість за основним боргом, 3 913,32 грн заборгованість за процентами, 2 580 грн - неустойка. При цьому, як вказано у позовній заяві відповідач здійснювала часткову сплату боргу за кредитним договором у розмірах: на суму 1 953,00 грн - 09.05.2024, на суму 1 953,00 грн - 28.05.2024, на суму 200,00 грн - 23.06.2024, на суму 700,00 грн - 25.06.2024, на суму 300,00 грн - 29.06.2024, на суму 200,00 грн - 02.07.2024, на суму 400,00 грн - 08.07.2024 (а.с.18). V.\~Мотиви з яких виходить суд та норми права. Спірні правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються Цивільним кодексом України (далі\~ЦК України). За змістом статей\~626,\~628 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою\~статті 638 ЦК України\~встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У\~статті 526 ЦК України\~передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Особливості укладання кредитного договору в електронному вигляді визначені Законом України «Про електронну комерцію»\~(далі - Закон). У\~статті 3 Закону\~визначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. За змістом частин 3, 4, 6\~статті 11 Закону\~електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому\~статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому\~статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею. Відповідно до частини 12\~статті 11 Закону\~електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному\~статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Статтею 12 Закону\~визначено, що якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до\~Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Відповідно до частини першої\~статті 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша\~статті 1048 ЦК України). Згідно\~статті 1056 ЦК України\~розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до\~статті 527 ЦК України\~боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом. Статтею 526 ЦК України\~презюмується, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (статті\~610,\~611 ЦК України). Щодо стягнення неустойки. Пунктом 18 розділу Прикінцевих та перехідних положень ЦК України передбачено, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Тобто, в даному випадку законодавством звільнено позичальника від сплати неустойки (штрафу, пені) за прострочення своїх кредитних(боргових) зобов`язань. У постанові Верховного Суду від 06 вересня 2023 року у справі №910/8349/22 суд виснував щодо застосування пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України до зобов`язань, які виникли на підставі окремих договорів. Зокрема, вказувалося, що на договір про надання поворотної фінансової допомоги (позики) розповсюджується дія пункту 18 Прикінцеві та перехідні положення ЦК України. Тлумачення пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань. Така особливість проявляється: 1) в періоді існування особливих правових наслідків. Таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування; 2) в договорах, на які поширюються специфічні правові наслідки. Такими є договір позики, кредитний договір, і в тому числі договір про споживчий кредит; 3) у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної частиною 2 статті 625 ЦК України, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. У разі якщо неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 31.01.2024 у справі №183/7850/22. Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року на території України з 24 лютого 2022 року строком на 90 днів введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався та діє на даний час. Стосовно зарахування коштів, сплачених відповідачем на погашення заборгованості за кредитом, в рахунок погашення комісії, то суд зазначає наступне. Як виснував Верховний Суд у складі об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 6 листопада 2023 року (справа №204/224/21), якщо в кредитному договорі не зазначено переліку додаткових та супутніх банківських послуг кредитодавця, які пов`язані з отриманням, обслуговуванням і поверненням кредиту, що надаються позивачу та за які банком встановлена щомісячна комісія за обслуговування кредиту (розрахунково-касове обслуговування), та не узгоджено їх зі споживачем, то такі умови є нікчемними відповідно до частин першої та другої статті 11, частини п`ятої статті 12 Закону України «Про споживче кредитування». Держава забезпечує особливий захист більш слабкого суб`єкта економічних відносин, а також фактичну, а не формальну рівність сторін у цивільно-правових відносинах, шляхом визначення особливостей договірних правовідносин у сфері споживчого кредитування та обмеження дії принципу свободи цивільного договору. Це здійснюється через встановлення особливого порядку укладення цивільних договорів споживчого кредиту, їх оспорювання, контролю за змістом та розподілу відповідальності між сторонами договору (Постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 11.12.2024 у справі №753/25744/21). Щодо черговості погашення вимог за договором. Відповідно до ст.19 Закону України «Про споживче кредитування» у разі недостатності суми здійсненого платежу для виконання зобов`язання за договором про споживчий кредит у повному обсязі ця сума погашає вимоги кредитора у такій черговості: 1) у першу чергу сплачуються прострочена до повернення сума кредиту та прострочені проценти за користування кредитом; 2) у другу чергу сплачуються сума кредиту та проценти за користування кредитом; 3) у третю чергу сплачуються неустойка та інші платежі відповідно до договору про споживчий кредит. VІ. Висновки суду. Розглянувши матеріали цивільної справи, дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов наступного висновку. Матеріалами справи підтверджено, що 27.04.2024 року у встановленому вказаними заявкою та пропозицією порядку, а також у відповідності до\~Закону «Про електронну комерцію», ТОВ «Споживчий центр» та [PERSON] строком на 98 календарних дні уклали кредитний договір за заявкою в електронній формі 27.04.2024-100000272 на суму 6000 грн за процентною ставкою у розмірі 1,35 %, яка застосовується протягом усього періоду користування кредитом. На підтвердження прийняття заяви на видачу кредиту позивачем було надіслано відповідачу підтвердження укладення договору на вищевказаних умовах. Відповідач підтвердив, що ознайомлений і приймає умови кредитного договору (оферти), а також підтверджує, що однозначно та безумовно приймає (акцептує) пропозицію про укладення кредитного договору (оферти), невід`ємною частиною якої є заявка до кредитного договору 27.04.2024-100000272 від 27.04.2024 року, з якими він попередньо ознайомився. Акцептовані ним умови кредитного договору містяться у вказаних заявці та оферті. Крім того, відповідач розумів, що підписує та укладає кредитний договір на вищевказаних умовах, підписуючи даний акцепт одноразовим ідентифікатором Е379, який був надісланий на номер телефону. Вказана сума позики була перерахована відповідачу на платіжну картку, що підтверджується квитанцією про електронний переказ коштів від 27.04.2024 року, сформований платіжним сервісом «Приват Банк», системою LiqPay. Отже, позичальником від ТОВ «Споживчий центр» було фактично отримано кошти за тілом кредиту у розмірі 6000 грн. В той же час, як вбачається з матеріалів справи [PERSON] в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором 09.05.2024 та 28.05.2024 року здійснила платежі в розмірі по 1953 грн. Згідно графіку платежів до договору заборгованість за кредитом мала бути сплачена у порядку внесення семи рівних платежів по 1810,26 грн кожен, з яких: 10.05.2024 року мав бути сплачений платіж, що складається з: 1134 грн розмір платежу за відсотками у складі чергового платежу, 676,26 грн розмір платежу за комісією, 0 грн - розмір платежу за тілом кредиту, а 24.05.2024 року платіж, який складається з:1134 - розмір платежу за відсотками у складі чергового платежу, 223,74 грн - розмір платежу за комісією, 452,52 грн платіж за тілом кредиту, і т.д. Однак, суд вважає безпідставним нарахування позивачем 900 гривень комісії за надання кредиту, оскільки в кредитному договорі не обумовлено за перелік яких саме послуг позичальник повинен сплачувати комісію, а відтак така умова кредитного договору є нікчемною та такою, яка суперечить Закону України «Про споживче кредитування» та Закону України «Про захист прав споживачів». З огляду на зазначене, оскільки позивачем в рахунок погашення вищевказаної комісії було зараховано сплачену відповідачем частину коштів з перших двох чергових платежі по 1953 грн кожен, то суд вважає, що графік платежів не відповідає положенням ст.19 Закону України «Про споживче кредитування» і внесені відповідачем кошти в рівних частинах слід було зарахувати на погашення тіла кредиту та відсотків. Відтак, тіло кредиту з 09.05.2024 року становило 5 019 грн (1953 грн : 2 = 976,5 грн; 6 000 грн (тіло кредиту на момент укладення договору)\~ 981 грн (сума погашення, що зараховується на тіло кредиту, оскільки на час платежу відсотки становили менше платежу) = 5 091 грн), з 28.05.2024 року\~- 4\~042,5 грн (1953 грн : 2 = 976,5 грн; 5 091 грн (тіло кредиту з 09.05.2024)\~ 976,5 грн (сума погашення, що зараховується на тіло кредиту) = 4\~042,5 грн), з 23.06.2024 року\~3\~942,5 грн (200 грн : 2 = 100 грн; 4\~042,5 грн (тіло кредиту з 28.05.2024)\~- 100 грн (сума погашення, що зараховується на тіло кредиту) = 3\~942,5 грн); з 25.06.2024 року\~3\~592,5 грн (700 грн : 2 = 350 грн; 3\~942,5 грн (тіло кредиту з 23.06.2024)\~- 350 грн (сума погашення, що зараховується на тіло кредиту) = 3\~592,5 грн); з 29.06.2024 року\~3\~442,5 грн (300 грн : 2 = 150 грн; 3\~592,5 грн (тіло кредиту з 25.06.2024)\~- 150 грн (сума погашення, що зараховується на тіло кредиту) = 3\~442,5 грн); з 02.07.2024 року\~3\~342,5 грн (200 грн : 2 = 100 грн; 3\~442,5 грн (тіло кредиту з 29.06.2024)\~- 100 грн (сума погашення, що зараховується на тіло кредиту) = 3\~342,5 грн); з 08.07.2024 року\~3\~142,5 грн (400 грн : 2 = 200 грн; 3\~342,5 грн (тіло кредиту з 02.07.2024)\~- 200 грн (сума погашення, що зараховується на тіло кредиту) = 3\~142,5 грн). Таким чином, взявши до уваги строк дії договору, загальний розмір заборгованості за відсотками становить 2\~643,42 грн, з яких: 972 грн за період з 27.04.2024 року по 08.05.2024 року (6000 грн х 1,35% х 12 днів), 1\~287,37 грн за період з 09.05.2024 року по 27.05.2024 року (5091 грн х 1,35% х 19 днів), 1\~418,92 грн за період з 28.05.2024 року по 22.06.2024 року (4\~042,5 грн х 1,35% х 26 днів), 106,45 грн за період з 23.06.2024 року по 24.06.2024 року (3\~942,5 грн х 1,35% х 2 дні), 194 грн за період з 25.06.2024 року по 28.06.2024 року (3\~592,5 грн х 1,35% х 4 дні), 139,42 грн за період з 29.06.2024 року по 01.07.2024 року (3\~442,5 грн х 1,35% х 3 дні), 270,74 грн за період з 02.07.2024 року по 07.07.2024 року (3\~342,5 грн х 1,35% х 6 днів), 1\~103,02 грн за період з 08.07.2024 року по 02.08.2024 року (3\~142,5 грн х 1,35% х 26 днів), врахувавши при цьому здійснені відповідачем оплати в сумі 972 грн (09.05.2024 року), 976,5 грн (28.05.2024 року), 100 грн (23.06.2024 року), 350 грн (25.06.2024 року), 150 грн (29.06.2024 року), 100 грн (02.07.2024 року), 200 грн (08.07.2024 року), що слід зарахувати на погашення відсотків. Щодо вимоги позивача про стягнення із відповідача неустойки в розмірі 2 580 грн, то суд вважає, що остання до задоволення не підлягає, оскільки суперечить п.18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, які передбачають особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань, зокрема, їх списання в період дії на території України воєнного стану з 24.02.2022 року по даний час. Тому, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. VІІ. Судові витрати. Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України\~з відповідача підлягають стягненню на користь позивача судові витрати по справі, які складаються зі сплаченого позивачем судового збору в розмірі 1\~239,68 грн. На підставі ст.ст.549, 551, 625, 1049, 1050, 1054 Цивільного кодексу України,

Outcome: partial