Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-28 00:00:00

31.03.2025\~представник позивача адвокат Міхо Кирило Вадимович звернувся до суду з позовом до [PERSON] про поділ спадкового майна та просить поділити земельну ділянку, площею 0,2500 га, кадастровий номер 3223382401:02:006:0015, для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, та площею 0,1596 га, кадастровий номер 3223382401:02:006:0016, для ведення особистого селянського господарства, за адресою: [ADDRESS] , визнавши за позивачем право власності на частки кожних із зазначених земельних ділянок та за відповідачем право власності на інші частки. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] померла мати сторін [PERSON] , спадкоємцями якої за заповітом є позивач та відповідач в рівних частинах. Після смерті матері позивач з відповідачем звернулися до нотаріуса з метою отримання свідоцтв про право на спадщину на спірні земельні ділянки, проте, нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтв в зв`язку з тим, що спірні земельні ділянки належать на праві спільної сумісної власності померлій [PERSON] , позивачу [PERSON] та відповідачу [PERSON] . Частка померлої [PERSON] за життя виділена в натурі не була. Отже, спірні спадкові земельні ділянки необхідно поділити між позивачем та відповідачем, визнавши за кожною право власності на частину кожної з відповідних земельних ділянок. Ухвалою суду від 01.04.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та призначено в підготовче засідання на 29.04.2025 о 14:00. 29.04.2025 підготовче засідання відкладено до 14.05.2025 до 11:00 в зв`язку з клопотанням представника позивача про відкладення підготовчого засідання та продовження строку його проведення. Ухвалою суду від 29.04.2025 клопотання представника\~позивача \~адвоката Міхо\~К.В. про продовження процесуального строку проведення підготовчого провадження задоволено. Продовжено строк проведення підготовчого провадження в справі на тридцять днів. Підготовче засідання відкладено до 14.05.2025 о 11:30. 06.05.2025 на виконання ухвали від 01.04.2025 до суду від Двадцять першої київської державної нотаріальної контори надійшла копія спадкової справи № 329/2022 після смерті [INFO] [PERSON] 13.05.2025 до суду від представника відповідача адвоката Короєд С.О. надійшло клопотання про розгляд справи без відповідача та її представника, позовні вимоги визнали повністю. 14.05.2025 підготовче засідання не відбулося у зв`язку з перебуванням головуючої судді у відпустці. Розгляд справи відкладено до 26.05.2025 о 16:00. 26.05.2025 сторони в підготовче засідання не з`явилися. Представник позивача адвокат Міхо К.В. 26.05.2025 направив суду заяву, в якій просив провести підготовче засідання без його участі. Представник відповідача адвокат Короєд С.О. 15.05.2025 направив суду заяву про визнання позову та просив розглянути справу без його участі та участі відповідача. Позовні вимоги визнали в повному обсязі, наслідки визнання позову їм відомі та зрозумілі. Суд, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, обставини та факти, якими обґрунтовуються вимоги, перевіривши їх доказами, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, враховуючи наступне. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , актовий запис № 9158 від 26.04.2022, складений Київським відділом державної реєстрації смерті ЦМУ МЮ (м.Київ). Після її смерті відкрилася спадщина на земельну ділянку, площею 0,2500 га, кадастровий номер 3223382401:02:006:0015, для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що вбачається з копії Витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку, згідно з яким право власності на зазначену земельну ділянку зареєстровано за [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] ; частка кожного власника у праві спільної власності 1/1. Крім того, за [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] зареєстровано право власності на земельну ділянку, площею 0,1596 га, кадастровий номер 3223382401:02:006:0016, для ведення особистого селянського господарства, за адресою: [ADDRESS] ; частка кожного власника у праві спільної власності 1/1. Спадкоємцями за заповітом після смерті [PERSON] є її діти: позивач [PERSON] та відповідач [PERSON] , що підтверджується копією заповіту, посвідченого 20.06.2000 секретарем Дем`янецької сільської ради Переяслав-Хмельницького району Київської області від імені [PERSON] , яка заповіла все своє майно [PERSON] та [PERSON] в рівних долях. Згідно з матеріалами спадкової справи № 329/2022, заведеної після смерті [INFO] [PERSON] , позивач [PERSON] , як спадкоємець за заповітом, 07.06.2022 подала заяву нотаріусу про прийняття спадщини після її смерті. Інший спадкоємець за заповітом відповідач [PERSON] також подала нотаріусу аналогічну заяву. 09.03.2023 [PERSON] та [PERSON] отримали свідоцтва про право на спадщину за заповітом на частки спадкової квартири та 14.09.2023 на відповідні частки спадкового житлового будинку. Відповідно до постанови Державного нотаріуса Двадцять першої київської державної нотаріальної контори Литвин І.В. від 28.09.2023 про відмову у вчиненні нотаріальної дії, позивачу та відповідачу було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за заповітом на частки земельних ділянок площею 0,2500 га, кадастровий номер 3223382401:02:006:0015, для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, та площею 0,1596 га, кадастровий номер 3223382401:02:006:0016, для ведення особистого селянського господарства, за адресою: [ADDRESS] , після смерті [INFO] [PERSON] , у зв`язку з тим, що частка у спільній сумісній власності померлої [PERSON] не була визначена або виділена в натурі за її життя. Таким чином, позивачем та відповідачем, як спадкоємцями, прийнято належним чином спадщину за заповітом після смерті [INFO] [PERSON] . Відповідно до\~ст.\~ст.15, 16\~Цивільного\~кодексу\~України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Способами захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права. Частиною 1 статті 82 ЦПК України передбачено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Частинами 1, 2, 3 ст. 372 ЦК України передбачено, що майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними, крім випадків, установлених законом. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. У разі поділу майна між співвласниками право спільної сумісної власності на нього припиняється. Згідно з ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. Згідно з ч. 2 ст. 1226 ЦК України суб`єкт права спільної сумісної власності має право заповідати свою частку у праві спільної сумісної власності до її визначення та виділу в натурі. Статтею 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Частиною 1 ст.\~86\~Земельного кодексу\~України передбачено, що земельна ділянка може знаходитись у спільній власності, зокрема, без визначення часток учасників спільної власності (спільна сумісна власність). Відповідно до ч.ч. 3-5 ст.\~89\~Земельного кодексу\~України володіння,\~користування та\~розпорядження земельною\~ділянкою спільної\~сумісної власності\~здійснюються за\~договором або\~законом. Співвласники\~земельної ділянки,\~що перебуває\~у спільній\~сумісній власності,\~мають право\~на її\~поділ або\~на виділення\~з неї\~окремої частки,\~крім випадків,\~установлених законом. Поділ земельної ділянки, яка є у спільній сумісній власності, з виділенням частки співвласника, може бути здійснено за умови попереднього визначення розміру земельних часток, які є рівними, якщо інше не передбачено законом або не встановлено судом. Згідно з ч. ч. 3, 4 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому ст.206 ЦПК України, частина четверта якої передбачає, що у разі визнання відповідачем позову, суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. За вказаних обставин наявні підстави для задоволення позовних вимог [PERSON] в повному обсязі. Відповідно до ч. 1 ст. 142 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті, суд вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого ним при поданні позову.

Outcome: approved