Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-14 00:00:00

Суть справи 26.03.2025 [PERSON] , через свого представника, адвоката Ситника Сергія Олександровича (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №60 від 27 жовтня 2016 року, ордер на надання правничої допомоги серії ВС №1349961 від 18.03.2025), звернулася до Підгаєцького районного суду Тернопільської області із заявою, в якій просить встановити факт родинних відносин, а саме: що [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] у м. Львові, є троюрідним братом [PERSON] , [INFO] ; розгляд справи проводити з участю заявниці та в режимі відеоконференції за допомогою власних технічних засобів з участю представника заявниці адвоката Ситника С.О. Встановлення факту родинних відносин з [PERSON] заявниці [PERSON] потрібне для прийняття спадщини після смерті останнього, а саме прийняття у спадщину квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] , яка відповідно до свідоцтва про право власності на квартиру № [NUMBER] належить [PERSON] . Оскільки вона є єдиною родичкою та спадкоємицею, заявниця звернулась з відповідною заявою про відкриття спадщини до П`ятої Львівської державної нотаріальної контори, де у неї прийняли заяву та відповідно відкрили спадкову справу, більше ніхто із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] не звертався, заповіту він не залишив. Тож в нотаріальній конторі заявниці повідомили, що для прийняття спадщини, враховуючи відсутність усіх документів в архівах, їй необхідно підтвердити родині відносини з померлим в судовому порядку. Заявниця звертає увагу суду на те, що факт родинних відносин підтверджується такими документами: ?свідоцтвом про народження заявниці [PERSON] , відповідно до якого батьком заявниці є [PERSON] ; ?витягом з реєстру актів цивільного стану громадян № 00048480372, відповідно до якого 11.02.1984 зареєстровано шлюб [PERSON] , прізвище до реєстрації шлюбу [PERSON] ; ?свідоцтвом про народження батька заявниці [PERSON] , відповідно до якого його матір`ю є [PERSON] ; ?свiдоцтвом про смерть в с .Гнильче [INFO] [PERSON] (батька заявниці), ?відповіддю Шевченківського РАЦСУ на адвокатський запит про те, що 14.09.1969 складено актовий запис № 17 Гнильченською сільською радою Підгаєцького району Тернопільської області про смерть [INFO] [PERSON] (бабусі заявниці); ?відповіддю Шевченківського РАЦСУ на адвокатський запит про те, що 25.01.1999 складено актовий запис №02 виконавчим комітетом Гнильченської сільської ради Підгаєцького району Тернопільської області про смерть [INFO] [PERSON] (бабусі померлого [PERSON] ); ?відповіддю Шевченківського РАЦСУ на адвокатський запит про те, що 11.03.2013 складено актовий запис №343 відділом ДРАЦС у м. Львові ЗМУ МЮ про смерть [INFO] [PERSON] , [INFO] , (батька померлого [PERSON] ) ?свідоцтвом сepії [NUMBER] про смерть [INFO] [PERSON] , [INFO] . Факт родинних відносин також може бути підтверджений свідками [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , які проживають в с. Гнильче Тернопільського району Тернопільської області, про виклик яких в судове засідання [PERSON] клопотала в поданій заяві. Отже, заявниця просить суд встановити юридичний факт родинних відносин, а саме те, що [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] у м. Львові, є її троюрідним братом. Процесуальні дії у справі, позиції заінтересованих осіб Ухвалою від 31 березня 2025 року заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку окремого провадження з викликом сторін. Задоволено клопотання заявниці про виклик свідків, а також представника заявниці, адвоката Ситника Сергія Олександровича, про проведення розгляду справи в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Судове засідання у справі призначене на 29 квітня 2025 року. 23.04.2025 року до Підгаєцького районного суду Тернопільської області надійшов лист вих.№448/01-16 від 11.04.2025 від заінтересованої особи П`ятої Львівської державної нотаріальної контори за підписом державного нотаріуса Тетяни Бобеляк, в якому вона просить розглянути цю справу в судовому засіданні без участі їх представника. 23.04.2025 року до Підгаєцького районного суду Тернопільської області надійшло клопотання від представника Львівської міської ради Поповича Я.Д., який просить залишити заяву [PERSON] без розгляду, оскільки Львівська міська рада вважає, що відсутні підстави для задоволення цієї заяви, тому на спадкове майно претендує територіальна громада м. Львова в особі органу місцевого самоврядування Львівської міської ради, що свідчить про те, що під час розгляду заяви судом виник спір про право, який підлягає розгляду в порядку позовного провадження. 24.04.2025 року до Підгаєцького районного суду Тернопільської області через систему "Електронний суд" надійшла повторна заява представника заявниці про проведення призначеного на 29.04.2025 судового засідання з його участю у режимі відеоконференцзв`язку поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів з огляду на територіальну віддаленість місця перебування від місця розгляду справи, яка була задоволена ухвалою суду від 25.04.2025. 29.04.2025 в судове засідання з`явилася заявниця, її представник в режимі ВКЗ. Представники заінтересованих осіб не з`явилися. П`ята Львівська державна нотаріальна контора клопотала про розгляд справи без участі їх представника. Представник Львівської міської ради не з`явився, хоча достеменно знав про час, дату і місце проведення судового засідання, причин неявки не повідомив. Заслухавши думку присутньої заявниці та її представника, суд продовжив судове засідання за відсутності представників заінтересованих осіб та ухвалив відмовити в задоволенні клопотання Львівської міської ради про залишення заяви без розгляду, оскільки Львівська міська рада не є спадкоємцем, а претендувати на спадщину може в порядку ст. 1277 ЦК України, подавши до суду заяву про визнання спадщини відумерлою, лише у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття. Правові позиції, що наведені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 31 січня 2025 року у справі №539/8/24 та від 17.07.2024 року у справі №705/928/23, на які покликається представник Львівської міської ради в клопотанні про залишення заяви [PERSON] без розгляду, є нерелевантними у цій справі, оскільки вказані справи про встановлення факту родинних відносин розглядалися в позовному провадженні, а позови були пред`явлені до відповідачів з числа спадкоємців, які теж претендували на спадкове майно. Відтак у вказаних справах дійсно був наявний спір про право. Заявниця та її представник у судовому засіданні свою заяву про встановлення факту, що має юридичне значення, підтримали та просили її задовольнити. [PERSON] в судовому засіданні підтвердила, що [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] у м. Львові, є її троюрідним братом. У судове засідання 29.04.2025 також з`явилися свідки [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , яких було приведено до присяги, попереджено про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивих показань і за відмову від дачі показань, після чого допитано. Надалі за клопотанням представника заявниці для отримання додаткової довідки від П`ятої Львівської державної нотаріальної контори оголошено перерву в судовому засіданні до 15 травня 2025 року. 01.05.2025 через систему "Електронний суд" надійшло клопотання представника заявниці [PERSON] про долучення доказів, а саме довідки від П`ятої Державної нотаріальної контори, про коло осіб, які звернулись із заявами про відкриття спадщини після смерті [PERSON] . 15.05.2025 в судове засідання з`явилася заявниця, її представник в режимі ВКЗ. Представники заінтересованих осіб не з`явилися. Львівська державна нотаріальна контора клопотала про розгляд справи без участі їх представника. Представник Львівської міської ради Попович Я.Д. 15.05.2025 надіслав через систему "Електронний суд" клопотання про розгляд справи без його участі, просив прийняти законне та обґрунтоване рішення. Відповідно до ст.223 ЦК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Заслухавши думку заявниці та її представника, суд ухвалив продовжити розгляд справи у відсутності осіб, які не з`явилися. Фактичні обставини справи, встановлені судом Заслухавши заявницю та її представника, пояснення свідків, з`ясувавши обставини справи, вивчивши подані заявницею документи, чисельні спільні фотокартки, судом встановлено таке. [PERSON] народився [INFO] в с. Гнильче Підгаєцького району Тернопільської області, помер у віці 70 років [INFO] у м. Львові, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (арк.спр.15). Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , заявниця [PERSON] (дошлюбне прізвище [PERSON] - арк.спр.17-18) народилася [INFO] в с. Гнильче Підгаєцького району Тернопільської області. Її батьками були [PERSON] та [PERSON] (арк.спр.16). Свідоцтвом про народження серії [NUMBER] підтверджується, що батьками [PERSON] , який народився [INFO] в с. Гнильче, були [PERSON] та [PERSON] (арк.спр.19-20). За свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] помер [PERSON] у віці 83 роки [INFO] теж в с. Гнильче (арк.спр.21). На адвокатські запити щодо родичів [PERSON] представник заявниці отримав такі відповіді: 1) на запит до Шевченківського відділу ДРАЦС у м. Львові Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції від 19.02.2025 (арк.спр.22-23) було отримано лист-відповідь №484/33.26-23 від 12.03.2025 (арк. спр. 24) про те, що проведено перевірку по поновлених актових записах з 1948 року по теперішній час. Актових записів про народження, шлюб в аpxіві відділу не виявлено. Книги про народження, шлюб з 1928 року по 1947 рік передано до Державного архіву Тернопільської області у зв`язку з закінченням терміну зберігання їх у відділі. Знайдено: - актовий запис про смерть № 343 від 11.03.2013, складений відділом ДРАЦС у м. Львові ЗМУ МЮ на [PERSON] [INFO] , дата смерті [INFO] ; - актовий запис про смерть № 02 від 25.01.1999, складений виконавчим комітетом Гнильченської сільської ради Підгаєцького району Тернопільської області на [PERSON] [INFO] , дата смерті [INFO] ; - актовий запис про смерть № 17 від 14.09.1969, складений Гнильченською сільською радою Підгаєцького району Тернопільської області на [PERSON] , дата смерті [INFO] . 2) на запит до Державного архіву Тернопільської області отримано інформаційну довідку вих.№913/04-15 від 16.12.2024 (арк. спр. 25), в якій повідомлено, що в документах архівного фонду потрібних відомостей не виявлено. У судовому засіданні 29.04.2025 були допитані свідки: - [PERSON] ( [INFO] , паспорт [NUMBER] , виданий 30.04.1996 Підгаєцьким РВ УМВС України в Тернопільській області), народилася в с. Гнильче і весь час там проживає, працює фельдшеркою, тому добре знає усіх односельців, є далекою родичкою заявниці, а саме: мама заявниці та тато [PERSON] були троюрідними сестрою і братом; - [PERSON] ( [INFO] , паспорт [NUMBER] , виданий 04.12.1998 Підгаєцьким РВ УМВС України в Тернопільській області), уродженка с. Скоморохи, тривалий час (з 1982 року) проживає у [ADDRESS] , є братовою заявниці (дружиною її брата), працювала бухгалтером, на цей час - пенсіонерка. За показаннями свідків, які, кожна окремо, були допитані в судовому засіданні, встановлено, що [PERSON] до одруження у 1984 році мала прізвище [PERSON] . Батько заявниці - [PERSON] ( [INFO] - [INFO] ) є двоюрідним братом [PERSON] ( [INFO] - [INFO] ), який є татом померлого [PERSON] . Мати [PERSON] та бабуся заявниці [PERSON] - [PERSON] , що померла [INFO] , є рідною сестрою [PERSON] ( [INFO] - 25.01.1999), котра є матір`ю [PERSON] та бабусею померлого [PERSON] . Тобто [PERSON] та [PERSON] є троюрідними сестрою та братом. [PERSON] ще замолоду переїхав на постійне місце проживання з с. Гнильче у м. Львів, що було пов`язано з трудовою діяльністю. Крім померлого сина [PERSON] мав ще сина [PERSON] , який після одруження ще до проголошення незалежності України виїхав на постійне проживання на територію сучасної рф. На сьогоднішній день про нього відомостей нема, зв`язок з ним ніхто не підтримує. У померлого [PERSON] не було ні дружини, ні дітей. Інших спадкоємців до четвертого ступеня споріднення нема або про них нічого не відомо. Він проживав у Львові один. При житті [PERSON] не розпорядився своїм майном, заповіту не склав. У заявниці є рідні брати, які теж є троюрідними братами померлого [PERSON] , однак вони, як стверджує дружина одного з братів - [PERSON] , на спадщину не претендують. Найтісніше з них з [PERSON] спілкувалася [PERSON] , коли він приїжджав у с. Гнильче, то обов`язково відвідував її. Зі слів заявниці [PERSON] останні роки перед смертю навіть хотів повернутися у рідне село, про це неодноразово розмовляв з [PERSON] , хотів, щоб вона йому після переїзду допомагала по господарству, бо був самотнім, жив у Львові один і вже потребував сторонньої допомоги. Однак свої плани реалізувати не встиг. У судовому засіданні детально досліджено численні сімейні світлини, на яких зафіксовані під час значимих родинних подій [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] та його мати [PERSON] , [PERSON] та її син [PERSON] (арк. спр.26-40). 14.11.2024, в межах шестимісячного строку, заявниця [PERSON] подала державному нотаріусу Підгаєцької державної нотаріальної контори Нискоклону В.І. заяву про прийняття спадщини за законом, що зареєстрована в реєстрі за №2271 (арк.спр.11). Спадкове майно складається з однокімнатної квартири загальною площею 29,70 кв.м. з підвалом площею 3,0 кв.м. за адресою: [ADDRESS] , яка відповідно до свідоцтва про право власності на квартиру № [NUMBER] від 22.11.1996, виданого виконкомом Львівської міської ради народних депутатів, належить [PERSON] (арк.спр.14). Спадкову справу після смерті [PERSON] ( [INFO] - [INFO] ), відповідно до витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №79341208 від 28.11.2024, зареєстровано 21.11.2024 П`ятою Львівською державною нотаріальною конторою Львівської області. Номер у спадковому реєстрі 73327943, номер у нотаріуса 508/2024 (арк.спр.12). Згідно з довідкою П`ятої Львівської державної нотаріальної контори Львівської області вих. №1595/02-14/ від 04.12.2024 з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] звернулася [PERSON] , [INFO] (арк.спр.13). Згідно з довідкою П`ятої Львівської державної нотаріальної контори Львівської області вих. №506/02-14/ від 29.04.2025 станом на 29.04.2025 із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] звернулася тільки [PERSON] , інші особи із заявою про прийняття спадщини в нотаріальну контору не зверталися (арк.спр.75 зв.). Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, в тому числі звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст.4 ЦПК України). Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. У ст.12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Предметом розгляду є встановлення факту родинних відносин заявниці з померлим [PERSON] . Відповідно до п.5 ч.2 ст. 293 та п.1 ч.1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами в порядку окремого провадження. Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (ч.1 ст.293 ЦПК України). Встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб в судовому порядку можливо лише тоді, коли чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення. Заявниками у справі про встановлення факту родинних відносин можуть бути, зокрема, спадкоємці померлої особи, які мають право на спадщину як за законом, так і за заповітом, для яких, у зв`язку із встановленням факту родинних відносин, мають настати певні юридичні наслідки. Згідно з роз`ясненням п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо твердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину та інше. Законом не визначено іншого порядку встановлення даного факту, тому заявниця в позасудовому порядку не може встановити факт родинних відносин. Заява про встановлення факту, що має юридичне значення, мотивована тим, що заявниця позбавлена можливості оформити свої спадкові права після смерті свого троюрідного брата [PERSON] , тому встановлення даного факту має для неї юридичне значення. Відповідно до ст.1265 Цивільного кодексу України, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно. Родинні відносини (споріднення) - кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника). Виходячи з вимог чинного ЦК України поняттями "родичі", "родинні стосунки" охоплюється коло осіб, які пов`язані між собою певним ступенем споріднення. Такими особами можуть бути близькі родичі за походженням, зокрема, батьки, діти, баба, дід, прабаба, прадід, внуки, правнуки, брат та сестра (повнорідні і неповнорідні), двоюрідні брати та сестри, тітка, дядько, племінниця, племінник. Законодавство України не встановлює вичерпного переліку документів, які підтверджують родинні стосунки, а тому вони визначаються в кожному випадку окремо, в залежності від ступеня споріднення осіб. У п`яту чергу спадкують такі родичі спадкодавця: онуки (другий ступінь споріднення); правнуки, прабаба, прадід, племінники (третій ступінь споріднення); двоюрідні брати та сестри, двоюрідні онуки; двоюрідні діди та бабки, двоюрідні брати та сестри (четвертий ступінь споріднення); двоюрідні правнуки, двоюрідні прадіди та прабабки, двоюрідні племінники, двоюрідні дядьки та тітки, троюрідні брати та сестри (п`ятий ступінь споріднення); троюрідні правнуки, троюрідні прадіди та прабабки, троюрідні племінники, троюрідні дядьки та тітки, чотириюрідні брати та сестри (шостий ступінь споріднення). Це визначено у постановах Верховного Суду від 19 квітня 2021 року у справі № 644/6925/19 (провадження № 61-14618св20) та від 12 липня 2021 року у справі № 449/496/18 (провадження № 61-2557св20), від 26 квітня 2023 року у справі № 2-350/2004 (провадження № 61-7128св20), від 14 лютого 2024 року у справі № 404/7153/20 (провадження № 61-2913св23), від 28 лютого 2024 року у справі № 201/8818/21 (провадження № 61-8705св23), від 31 січня 2025 року у справі № 539/8/24 (провадження № 61-16741св24). Отже, встановлення даного факту має для заявниці юридичне значення, оскільки від його встановлення залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових її прав, зокрема спадкових. Відповідно до ст.319 ЦПК України, у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд установив цей факт. За ч. 1 ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмету доказування. У постанові Верховного Суду від 02 грудня 2020 року у справі № 638/15738/17 (провадження № 61-15921св19), зроблено висновок про те, що до заяви про встановлення факту родинних відносин, в якій зазначається мета, з якою заявник просить встановити цей факт, можуть додаватися не тільки такі письмові докази, як свідоцтва про народження, шлюб, смерть, актові записи про народження та смерть. Доказами, які підтверджують наявність цього юридичного факту також можуть бути: акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб. Крім того, судами підлягають врахуванню довідки органів реєстрації актів цивільного стану про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану. Також мають враховуватися показання свідків, яким достовірно відомо про стосунки померлого із заявником. Цей перелік не є вичерпним. Відповідно до ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Судом під час розгляду справи були досліджені надані заявницею докази, їм надана оцінка. Вивчаючи родовід заявниці з метою встановлення факту родинного зв`язку між нею та її троюрідним померлим братом [PERSON] , письмових доказів виявилося недостатньо, щоб прослідкувати усі ланцюжки кровного споріднення. Запит адвоката до Державного архіву Тернопільської області результату не дав, оскільки записів про народження і про шлюб [PERSON] та [PERSON] в наявних метричних книгах не виявлено, відомості відсутні. Однак свідки підтвердили факт родинних зв`язків між заявницею та померлим [PERSON] . Переконливими були численні спільні фотокартки, збережені в сімейному архіві та досліджені в судовому засіданні, з вичерпними коментарями заявниці. Обставин, які б давали підстави сумніватись у такому висновку, судом не встановлено. Отже є всі підстави вважати заявницю [PERSON] троюрідною сестрою померлого [PERSON] . На час смерті [PERSON] проживав один, дітей у нього не було, рідний брат ще до 1991 року виїхав на постійне місце проживання в російську федерацію і про нього тривалий час нема жодних відомостей. Спадкоємці першої-четвертої черги відсутні, заявниця є спадкоємицею майна померлого як троюрідна сестра, відноситься до п`ятої черги спадкоємців. Крім неї спадкоємцями цієї черги могли б бути її рідні брати, однак вони на спадщину не претендують, заяв до нотаріуса не подавали. Про це свідчить їх пасивна позиція, не подання до нотаріуса заяв про прийняття спадщини, це підтверджується і показаннями свідка [PERSON] , яка є дружиною одного з братів заявниці. Отже, з матеріалів справи судом не встановлено існування на даний час будь-якого спору про право на спадщину. З огляду на вказане, оцінюючи докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що заявницею надано достатньо доказів для встановлення факту родинних відносин. Підстав сумніватися щодо родинних зв`язків між заявницею і [PERSON] , в істинності фактів, повідомлених заявницею і свідками та підтверджених документами немає. Враховуючи те, що встановлення цього факту для заявниці має юридичне значення, оскільки ступінь спорідненості визначає право спадкування, цей факт ніким не оспорюється і не спростовується, суд вважає, що заяву слід задовольнити. Відповідно до ч.7 ст. 294 ЦПК України, при ухваленні судом рішення судові витрати не відшкодовуються. На підставі викладеного та

Outcome: approved