Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-26 00:00:00

Позивач, Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські Електромережі», звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд: стягнути на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» з [PERSON] 1 673,16 грн. заборгованості за необліковану електричну енергію та витрати по сплаті судового збору в розмірі 3 028,00 грн. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 13.03.2023 року за адресою Відповідача в ході обстеження приладу облі електроенергії представниками Позивача було виявлено порушення п. 8.4.13 ПРРЕЕ а саме: «самовільтне підключення електропроводки до електромережі що не є власністю ОСР з порушенням схеми обліку, сомівільне підключення виконано дротом від клемних колодок стояка до електропроводки помнешкання [ADDRESS] відкрито, виявити, яке при КОЗО можливість існувала, при включеному навантаженні спожита електроенергія не враховується, порушення продемонстровано». Свої зобов`язання відповідач виконує неналежно внаслідок чого виникла заборгованість, яку не сплачено. Оскільки незважаючи на попередження про необхідність сплати заборгованості, свої зобов`язання відповідач не виконує, у зв`язку з чим позивач змушений звернутися до суду за захистом свого порушеного права. 10 жовтня 2024 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва відкрито провадження в справі за правилами спрощеного провадження, без повідомлення сторін. Копію вказаної ухвали позивачем було отримано. У встановлений судом строк відповідач відзив на позов не подав. Конверт з ухвалою про відкриття провадження та копією позовної заяви з додатками, що направлявся за адресою останнього відомого місця проживання відповідача, повернувся до суду не врученим з відміткою Укрпошти про причини повернення - «За закінченням терміну зберігання». Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Строки для подання відзиву та відповіді на відзив закінчились, а тому відповідно до частини восьмої статті 178 ЦПК України та частини п`ятої статті 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Відповідно до положень частини першої статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Оскільки відповідач про розгляд справи повідомлявся належним чином, відзив на позовну заяву не подав та не повідомив причини його неподання, а також те, що сторона позивача не заперечувала щодо розгляду справи в порядку заочного провадження, про що свідчить прохальна частини позову, суд вважає можливим розглянути спір відповідно до статей 280-283 ЦПК України та на підставі матеріалів справи постановити заочне рішення. Враховуючи те, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи,

Outcome: approved