Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-21 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до комунального підприємства «Київпастранс» (далі - КП «Київпастранс») про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди. Зазначав, що 16.10.2024 на перехресті вул. С. Скляренка та вул. Автозаводській у м. Києві сталася дорожньо-транспортна пригода, а саме: [PERSON] , керуючи трамваєм «Татра Т-3», номерний знак [NUMBER] , здійснила зіткнення з автомобілем «Volkswagen», номерний знак [NUMBER] , внаслідок чого вказаний автомобіль здійснив зіткнення з автомобілем «ЗАЗ», номерний знак [NUMBER] . Внаслідок вказаної дорожньо-транспортної пригоди транспортні засоби отримали механічні пошкодження. Винним у вчиненні зазначеної дорожньо-транспортної пригоди, відповідно до постанови судді Оболонського районного суду м. Києва від 05.12.2024 визнано [PERSON] . Відповідно до висновку експерта за результатами проведення експертного транспортно-товарознавчого дослідження з визначення розміру матеріального збитку, завданого власнику коліснику транспортного засобу № 011/25 від 16.01.2025 вартість матеріального збитку автомобіля «ЗАЗ», номерний знак [NUMBER] , складає 21 872 грн. 16 коп. Посилаючись на те, що відповідачем, у порушення норм чинного законодавства не було відшкодовано шкоду, просив стягнути з відповідача на його користь 21 872 грн. 16 коп. на відшкодування матеріальної шкоди, вартість судової експертизи у розмірі 4 000 та 5 000 грн. на відшкодування моральної шкоди. Відповідно до ухвали судді Подільського районного суду м. Києва від 26.02.2025 було відкрито провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до КП «Київпастранс» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. У відзиві на позов представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечив частково з огляду на наступне. Посилаючись на те, що в ремонтній калькуляції «Audatex» ціни на запасні частини, матеріали та ремонтні роботи вказані з урахуванням податку на додану вартість (ПДВ), який складає 20% від вартості товарів та послуг, просив визначену у висновку від 16.01.2025 № 011/25 вартість матеріального збитку зменшити на суму визначеного відповідно до законодавства податку на додану вартість, оскільки за аналогією закону у даних правовідносинах слід застосувати положення п. 36.2 ст. 36 3У «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» за приписами якого, у разі, якщо відшкодування витрат на проведення відновлювального ремонту пошкодженого майна (транспортного засобу) з урахуванням зносу здійснюється безпосередньо на рахунок потерпілої особи (її представника), сума, що відповідає розміру оціненої шкоди, зменшується на суму визначеного відповідно до законодавства податку на додану вартість. Крім того, заперечив проти вимог позивача про стягнення моральної шкоди, оскільки останнім не надано належних доказів на підтвердження заподіяння моральної шкоди, а наданий розрахунок моральної шкоди є необґрунтованим. Посилаючись на вищевикладене, просив відмовити у задоволенні позовних вимог в частині стягнення матеріального збитку шляхом зменшення його суми на розмір податку на додану вартість та відмовити повністю у задоволені позовних вимог про стягнення моральної шкоди У відповіді на відзив позивач вказав, що відповідачем не надано належних та допустимих доказів на спростування розміру збитків. Крім того, зазначив, що всі ціни, зазначені в ремонтній калькуляції в додатку № 4 до висновку № 011/25 від 16.01.2025 вказані без податку на додану вартість, за винятком вартості лакофарбових матеріалів, податок на додану вартість яких складає 1 085 грн. 36 коп. Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши та оцінивши письмові докази в справі в їх сукупності, дійшов наступного висновку. Судом установлено, що 16.10.2024 на перехресті вул. С. Скляренка та вул. Автозаводській у м. Києві сталася дорожньо-транспортна пригода, а саме: [PERSON] , керуючи трамваєм «Татра Т-3», номерний знак [NUMBER] , здійснила зіткнення з автомобілем «Volkswagen», номерний знак [NUMBER] , внаслідок чого вказаний автомобіль здійснив зіткнення з автомобілем «ЗАЗ», номерний знак [NUMBER] (а.с. 12). Відповідно до постанови судді Оболонського районного суду м. Києва від 05.12.2024 [PERSON] було визнано винною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП та застосовано стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 850 грн. Стягнуто з [PERSON] судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605 грн. 60 коп. (а.с. 7-9). Згідно зі висновку експерта за результатами проведення експертного транспортно-товарознавчого дослідження з визначення розміру матеріального збитку, завданого власнику коліснику транспортного засобу № 011/25 від 16.01.2025 вартість матеріального збитку автомобіля «ЗАЗ», номерний знак [NUMBER] , складає 21 872 грн. 16 коп. (а.с. 15-43). Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч. 2 ст. 1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Відповідно до ч. 1 ст. 1172 ЦК України юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків. У відзиві на позовну заяву відповідач вказав, що ціни у ремонтній калькуляції «Audatex» на запасні частини, матеріали та ремонтні роботи вказані з урахуванням податку на додану вартість (ПДВ), який складає 20% від вартості товарів. Установлено, що в ремонтній калькуляції «Audatex», доданій до висновку експерта за результатами проведення експертного транспортно-товарознавчого дослідження з визначення розміру матеріального збитку, завданого власнику коліснику транспортного засобу № 011/25 від 16.01.2025 відсутні відомості про врахування податку на додану вартість під час обчислення суми матеріального збитку у розмірі 21 872 грн. 16 коп. Відповідно до п. 1 висновку експерта за результатами проведення експертного транспортно-товарознавчого дослідження з визначення розміру матеріального збитку, завданого власнику коліснику транспортного засобу № 011/25 від 16.01.2025 для проведення дослідження використовувалась методика товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженою спільним наказом Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України від 24.11.2003 року №142/5/2092, зареєстрованою у Міністерстві юстиції України 24.11.2003 року за № 1074/8395. Механізм оцінки (визначення вартості) колісних транспортних засобів (далі КТЗ), а також вимоги до оформлення результатів оцінки, оціночні процедури визначення вартості КТЗ встановлено Методикою товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженою спільним наказом Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України від 24.11.2003 року №142/5/2092, зареєстрованою у Міністерстві юстиції України 24.11.2003 року за № 1074/8395 (далі - Методика). Методика розроблена згідно із Законами України «Про судову експертизу», «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», Національним стандартом № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 № 1440, та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи й оцінки майна. Відповідно до п. 1.3 Методики, її вимоги є обов`язковими під час проведення автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень судовими експертами науково-дослідних інститутів судових експертиз Міністерства юстиції України, експертами науково-дослідних експертно-криміналістичних центрів Міністерства внутрішніх справ України, експертами інших державних установ, суб`єктами господарювання, до компетенції яких входить проведення судових автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень, а також всіма суб`єктами оціночної діяльності під час оцінки КТЗ у випадках, передбачених законодавством України або договорами між суб`єктами цивільно-правових відносин. Методика застосовується з метою, зокрема, визначення матеріальних збитків, завданих власнику в разі пошкодження КТЗ (п. 1.4 (д) Методики). Пункт 2.4. Методики, передбачає, що вартість матеріального збитку (реальні збитки) визначається як вартісне значення витрат, яких зазнає власник у разі пошкодження або розукомплектування КТЗ, з урахуванням фізичного зносу та витрат, яких зазнає чи може зазнати власник для відновлення свого порушеного права користування КТЗ (втрати товарної вартості). Технічний огляд КТЗ оцінювачем (експертом) дає змогу за допомогою органолептичних методів визначити ідентифікаційні дані КТЗ; його комплектність; укомплектованість; технічний стан, обсяг і характер пошкоджень; пробіг за одометром, інші показники на момент технічного огляду, необхідні для оцінки майна (п. 5.1 Методики). У разі відсутності в установлений час на місці огляду осіб, що викликалися, огляд проводиться без їх участі, про що зазначається у звіті (акті), висновку (п.5.2 Методики). Згідно п. 6.1. Методики визначення типу, моделі, версії КТЗ, року його виготовлення, комплектності, укомплектованості, повної маси, робочого об`єму двигуна тощо проводиться на основі даних виробника КТЗ. Визначальним при цьому є ідентифікаційний номер. Для визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику КТЗ, застосовуються витратний підхід і метод калькуляції вартості відновлювального ремонту. Вартість матеріального збитку визначається як сума вартості відновлювального ремонту з урахуванням значення коефіцієнта фізичного зносу складників КТЗ (Сврз) та величини ВТВ за формулою: У=Ср+См+Сс*(1-Ез) + ВТВ, де Ср - вартість ремонтно-відновлювальних робіт, грн; См - вартість необхідних для ремонту матеріалів, грн; Сс - вартість нових складників, що підлягають заміні під час ремонту, грн; ВТВ - величина втрати товарної вартості. Ураховуючи те, що висновок експерта за результатами проведення експертного транспортно-товарознавчого дослідження з визначення розміру матеріального збитку, завданого власнику коліснику транспортного засобу № 011/25 від 16.01.2025, складений з урахуванням методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженою спільним наказом Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України від 24.11.2003 року №142/5/2092, зареєстрованою у Міністерстві юстиції України 24.11.2003 року за № 1074/8395, в ремонтній калькуляції «Audatex», доданій до висновку, відсутні відомості про врахування податку на додану вартість, суд приймає вказаний висновок експерта як належний та допустимий доказ на підтвердження вартості матеріального збитку, завданого власнику автомобіля «ЗАЗ», номерний знак [NUMBER] , у розмірі 21 872 грн. 16 коп. Виходячи з вищевикладеного, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума у розмірі 21 872 грн. 16 коп. на відшкодування матеріальної шкоди. Позивач, також, просив стягнути з відповідача на його користь 5 000 грн. на відшкодування моральної шкоди. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Частинами 2 - 4 ст. 23 ЦК України передбачено, що моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 3 постанови № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. У п. 5 зазначеної постанови роз`яснено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Відповідно до п. 9 зазначеної постанови розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Оскільки, внаслідок дорожньо-транспортної пригоди [PERSON] зазнав душевних страждань, пов`язаних з пошкодженням майна, суд, враховуючи характер та тривалість страждань, істотність вимушених змін у життєвих стосунках позивача та виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, дійшов висновку про часткове задоволення позову в цій частині та стягнення з відповідача на користь позивача 1 000 грн. на відшкодування моральної шкоди. Крім того, позивач просив стягнути з відповідача на свою користь 4 000 грн. витрат за проведення транспортно-товарознавчої експертизи. Відповідно до ч. 1, п. 2 ч. 2 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. Відповідно до ч. 6 ст.139 ЦПК розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Згідно з квитанцією № 230431333 на рахунок ФОП СПД-ФОП [PERSON] були перераховані кошти у розмірі 4 000 грн. (а.с. 43). Велика палата Верховного Суду у постанові від 22.11.2023 у справі № 712/4126/22 дійшла висновку, що при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує не те, коли замовлено експертизу та отримано висновок експерта - до чи після звернення позивача до суду із позовом, а те, чи пов`язані безпосередньо ці витрати з розглядом справи. Відшкодування витрат за проведення експертизи не обмежується випадком її призначення та проведення після відкриття провадження у справі. Відтак сторона, на користь якої ухвалено рішення, має право на відшкодування витрат за експертизу, проведену до подання позову, якщо такі витрати пов`язані з розглядом справи, зокрема якщо судом враховано відповідний висновок експерта як доказ. Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що витрати у розмірі 4 000 грн., понесені стороною позивача на оплату автотоварознавчої експертизи, за результатами якої складений звіт про визначення вартості матеріального збитку № 011/25 від 16.01.2025, який було враховано судом як доказ, підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. Оскільки позов підлягає задоволенню частково, відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь позивача у розмірі 1 211 грн. 20 коп.

Outcome: partial