Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-19 00:00:00

І. Стислий виклад позиції сторін. \~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] звернувся до суду із вказаним позовом, в якому просить визнати його, батьком малолітньої дитини, [PERSON] , [INFO] ; зобов?язати Відділ державної\~реєстрації актів\~цивільного стану\~у місті\~Чернігові Східного\~міжрегіонального управління\~Міністерства юстиціївнести зміни до актового запису N? 350 від 19 квітня 2023 року про народження дитини і виключити з актового запису про народження відомості про батьківство [PERSON] , [INFO] , та внести відомості про батьківство [PERSON] . Свої вимоги мотивує тим, що [PERSON] перебуває у фактичних шлюбних відносинах з [PERSON] , з якою проживають однією сім?єю за місцем реєстрації позивача [ADDRESS] . Стосунки з [PERSON] у позивача розпочалися, ще в той час коли вона перебувала в офіційному шлюбі з іншим чоловіком, [PERSON] , громадянином Туркменістану, шлюб з яким був зареєстрований 09.01.2021. Під час перебування в цьому шлюбі в [PERSON] народилася донька [PERSON] , [INFO] . Оскільки дитина народилася у шлюбі, в актовий запис про народження [PERSON] було внесено ім?я чоловіка її матері - [PERSON] . Після тривалої перерви після народження дитини, [PERSON] повідомила позивачу, що справжнім батьком дитини є позивач, а не чоловік в шлюбі, оскільки подружжя в період ймовірного зачаття цієї дитини не проживало разом та не мало фактичних шлюбних відносин і стосунки були тільки з позивачем. Зі слів [PERSON] , 02 лютого 2022 [PERSON] виїхав до себе на батьківщину в Туркменістан, дитиною не цікавиться, аліментів не сплачує, з мати дитини контакти не підтримує. Відзив на позов не надано. ІІ. Інші процесуальні\~дії у\~справі. Заяви (клопотання) учасників справи. Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 08 серпня 2023 року справу направлено за підсудністю до Конотопського міськрайонного суду Сумської області (а.с. 16). Ухвалою Конотопського міськрайонного суду від 07 вересня 2023 справу прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання (а.с. 25). Ухвалою Конотопського міськрайонного суду від 26 вересня 2023 року призначена судова біологічна (молекулярно-генетична), провадження у справі зупинено на проведення експертизи (а.с. 37-38). 14 травня 2024 року ухвалою Конотопського міськрайонного суду поновлено провадження у справі, призначено підготовче судове засідання на 31.05.2024 на 09:00 год., оскільки ухвала суду від 26.09.2023 повернута без виконання, так як вартість проведення експертизи позивачем не оплачена (а.с. 60, 66). Ухвалою Конотопського міськрайонного суду від 29 липня 2024 року за клопотанням представника позивача повторно призначено судову біологічну (молекулярно-генетичну) експертизу (а.с. 84-85). 16 грудня 2024 року надійшло повідомлення від Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи про повернення ухвали суду від 29 липня 2024 року без виконання, оскільки станом на 05 грудня 2024 року зразки крові не отримано (а.с. 103). 19 грудня 2024 року провадження у справі поновлено, судове засідання призначено о 13:00 год 14 січня 2025 (а.с. 107). 14 січня 2025 року підготовче судове засідання відкладено на 13:00 год 27 січня 2025 року у зв`язку із неявкою сторін, явку позивача в судове засідання визнано обов`язковою (а.с. 114). 27 січня 2025 року, за клопотанням позивача, з метою вирішення питання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, підготовче судове засідання відкладено на 11:00 год 03 лютого 2025 року (а.с. 125). 3 лютого 2025 року, за клопотанням позивача призначено судову біологічну (молекулярно-генетичну) експертизу (а.с. 134-136). 07 квітня 2025 року поновлено провадження у справі, у зв`язку із отриманням висновку експерта, призначено підготовче судове засідання (а.с. 155). 22 квітня 2025 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду (а.с. 169). У судовому\~засіданні представник\~позивача адвокат\~Кручек О.О.позов підтримала і прохала його задовольнити з підстав, викладених у позові. Відповідач [PERSON] , будучи належним чином повідомленою про час і місце розгляду справи, до суду не з`явилася. Відповідач [PERSON] , будучи належним чином в силу вимог ч.11 ст.\~128\~ЦПК України повідомленими, у судове засідання не з`явився. Представник третьої особи відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Чернігові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, у судове засідання не з`явився, в заяві до суду розгляд справи просить проводити у відсутності представника відділу, проти позову не заперечує (а.с. 170). ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин. 09 січня 2001 року між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] у Печерському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) зареєстровано шлюб, актовий запис № 13 (а.с. 9). Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 19.04.2023 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Чернігові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, [PERSON] народилася [INFO] , про що 19.04.2023 складено актовий запис про народження №350, мати - [PERSON] , батько [PERSON] (а.с.10). Відповідно до висновку експерта відділу судово-медичної лабораторії ДСУ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» №79-МГ від 31.03.2025, громадянин [PERSON] , [INFO] , може бути біологічним батьком дитини [PERSON] , [INFO] , народженої громадянкою [PERSON] . Вірогідність того, що [PERSON] дійсно є біологічним батьком [PERSON] , [INFO] , і це не є наслідком випадкового збігу генетичних ознак у осіб, що не мають родинних зв`язків, за результатами даної експертизи складає не менше 99,9999% (а.с. 150-153). IV. Норми права. Відповідно до ст.\~4\~ЦПК України та ст.\~20\~ЦК України кожна особа має право на звернення до суду з метою захисту своїх цивільних прав, свобод чи інтересів у разі їх порушення, невизнання або оспорювання. На підставі ч. 1 ст.13\~ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних або юридичних осіб в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина 1 статті 15, частина 1 статті 16 Цивільного кодексу України). Відповідно до статті 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Відповідно до частини 10 статті 7 СК України кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист. Відповідно до частини 2 статті 18 СК України суд застосовує способи захисту, які встановлені законом або домовленістю (договором) сторін. Способами захисту, зокрема є: встановлення правовідношення. Статтею 121 СК України встановлено, що права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Відповідно до ст. 133 СК України, якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини. \~ \~ \~ \~За змістом\~статті 129\~СК України\~особа,\~яка вважає\~себе батьком\~дитини,\~народженої жінкою,\~яка в\~момент зачаття\~або народження\~дитини перебувала\~у шлюбі\~з іншим\~чоловіком,\~має право\~пред`явити\~до її\~чоловіка,\~якщо він\~записаний батьком\~дитини,\~позов про\~визнання свого\~батьківства.\~ До вимоги про визнання батьківства застосовується позовна давність в один рік, яка починається від дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про своє батьківство. На підставі заяв осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження (ст. 134 СК України). Законодавець у частині другій статті 20 СК України передбачив субсидіарне застосування положень ЦК України, які стосуються позовної давності, до сімейних відносин у випадках, передбачених частиною першої статті 20 СК України. Тому у випадках передбачених, зокрема частиною другою статті 129 СК України мають застосовуватися правові приписи, закріплені в частині третій статті 267 ЦК України. Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення (ч.3 ст. 267 ЦК України). Тобто, суд за власною ініціативою не має права застосувати позовну давність. Без заяви сторони у спорі позовна давність застосовуватися не може за жодних обставин, оскільки можливість застосування позовної давності пов`язана лише з наявністю про це заяви сторони, зробленої до ухвалення рішення судом першої інстанції. У пункті 10 постанови від 15 травня 2006 року N 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» Пленум Верховного Суду України роз`яснив, що в судовому порядку батьківство може бути оспорено як у випадках, коли в Книзі реєстрації народжень батьками дитини записано осіб, які перебували у шлюбі між собою (статті 122, 124 СК України), так і тоді, коли при реєстрації народження дитини її батьком на підставі спільної заяви батьків або заяви чоловіка, котрий визнавав себе батьком, записано особу, яка не перебувала у шлюбі з матір`ю дитини (статті 126, 127 СК України). V. Оцінка суду. Суд вислухавши сторони, проаналізувавши обставини справи, оцінивши надані докази за власним переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному та безпосередньому їх дослідженні, кожен окремо та в сукупності, дійшов до висновку про задоволення позовних вимог. Суд враховує, що національні органи влади, у справах про встановлення батьківства, користуються дискреційними повноваженнями, спрямованими на захист найкращих інтересів дитини та збалансування інтересів як дитини, так і передбачуваного біологічного батька, що не суперечить гарантіям, які містяться у статті 8 Конвенції (Krisztian Barnabas Toth v. Hungary, № 48494/06, 12 лютого 2013 року, § 33). \~ \~ \~ \~Суд встановив, що відповідач [PERSON] певний час приховувала той факт, що [PERSON] не є батьком [PERSON] . Дізнавшись про це, позивач звернувся до суду з позовом, ініціював призначення судової біологічної (молекулярно-генетичної) експертизи. За висновком експерта №79-МГ від 31.03.2025 вірогідність того, що позивач є біологічним батьком [PERSON] , [INFO] , і це не є наслідком випадкового збігу генетичних ознак у осіб, що не мають родинних зв`язків, за результатами даної експертизи складає не менше 99,9999%. \~ \~ \~ \~Європейський суд з прав людини зауважив, що «в ході національного розгляду суд призначив ДНК-тест з метою вирішення цього спору про батьківство. Тест продемонстрував, що відповідач був батьком дитини з ймовірністю 99,99 відсотків. Суд враховує, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства» (KALACHEVA v. RUSSIA, № 3451/05, § 34, ЄСПЛ, від 07 травня 2009 року). \~ \~ \~ \~З огляду на викладене у сукупності, позовні вимоги слід задовольнити, визнати позивача батьком дитини та зобов`язати орган державної реєстрації актів цивільного стану внести відповідні зміни до актового запису про народження.

Outcome: approved