Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-18 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду із позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття приміщення. В обґрунтування позову зазначила, що позивач [PERSON] є власником нежитлового приміщення [ADDRESS] , яке знаходиться на першому поверсі 2-х поверхового будинку у м.Запоріжжя. Приміщення належить їй на підставі договору купівлі-продажу об`єкта нерухомості від 13.12.2022 року, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 1473991323101 від 13 грудня 2022 року. 10.10.2024 року відбулось залиття вищевказаного приміщення [ADDRESS] . Залиття нежитлового приміщення № 2 відбулося в результаті зриву гнучкого шлангу холодного водопостачання під мийкою на кухні вище розташованої квартири [ADDRESS] вище зазначеного будинку [ADDRESS] . В квартирі [ADDRESS] проживають та зареєстровані відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Зазначена квартира не приватизована. В наслідок затоплення, яке відбулося 10.10.2024 року в результаті обстеження затопленого приміщення № 2 було виявлено наступне: У санвузлі площею 3 кв.м. стеля оздоблена пластиковими панелями на момент обстеження спостерігаються краплі води по стикам пластику. На дверях санвузла спостерігається деформація лиштви. У кімнаті площею 7,1 кв.м. на момент обстеження видно крапля води по стиках пластику. На стінах, сумісних з санвузлом та квартирою 1 спостерігаються мокрі сліди залиття площею 1,5 кв.м. Над віконним отвором у верхній частині стіни під стелею спостерігаються мокрі сліди залиття площею 1 кв.м. На підлозі, яка оздоблена ламінатом виявлена деформація стиків ламінату площею 7,1 кв. м. На дерев`яних дверях спостерігається деформація лиштви. В коридорі на стелі спостерігалась краплі води по стиках пластику. На стінах коридору, які оштукатурені та оздоблені шпалерами сумісних с санвузлом спостерігались мокрі сліди залиття та відшарування шпалер площею 1,2 кв. м. На підлозі, яка оздоблена ламінатом виявлена деформація стиків ламінату площею 8,3 кв. м. Актом технічного огляду приміщення від 11.10.2024 року, який було складено комісією у складі інженера 1 категорії, ВП з УЖБ 1 КП «Запоріжремсервіс», майстра ВП з УЖБ 1 КП «Запоріжремсервіс», майстром ВП з УЖБ № 1 КП «Запоріжремсервіс» та власником приміщення [PERSON] було встановлено причину залиття нежитлового приміщення № 2, а саме зрив гнучкого шлангу холодного водопостачання під мийкою на кухні вище розташованої квартири [ADDRESS] , яка знаходиться на другому поверсі будинку. Для встановлення ступеня наслідків залиття приміщення та для встановлення вартості відновленого ремонту позивач [PERSON] звернулась до ФОП [PERSON] , який є суб`єктом оціночній діяльності і діє на підставі Сертифікату на право проведення оцінки майна на території України»№ 664/2023 від 07.12.2023 року. 11.10.2024 року позивач [PERSON] уклала договір «на надання послуг з оцінки ринкового матеріального збитку» з ФОП [PERSON] . Відповідно до Висновку про Вартість майна ринкова вартість розміру збитку, що виник в результаті залиття водою приміщення за станом на дату оцінки становить 101 882,04 гривень, в тому числі ПДВ (20%). Відповідачі завдану шкоду не відшкодували, а тому [PERSON] вимушена звернутись до суду за захистом своїх прав. На підставі вищевикладеного, позивач просить стягнути солідарно з відповідачів на її користь матеріальну шкоду в сумі 101 882,04 гривень, витрати за проведення оцінки завданого збитку в сумі 7000 гривень, витрати за складання акту залиття в сумі 454,66 гривень, та судовий збір в сумі 1211,20 гривень. Ухвалою суду від 27.12.2024 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження з викликом сторін. Ухвалою суду\~від 31.03.2025\~року підготовче\~провадження у\~цивільній справізакрито та справу призначено до судового розгляду. В судове засідання позивач та її представник не з`явилися, представник позивача подала до суду заяву про розгляд справи за відсутності позивача та її представника, позов підтримують в повному обсязі, просили його задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечували. Відповідачі в судове засідання повторно не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, відзив на позов не надали. Суд вважає можливим, за згодою позивача та її представника, провести заочний розгляд справи на підставі матеріалів справи відповідно до ст. 280 ЦПК України, за відсутності відповідачів. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи та оцінивши надані докази, суд дійшов до наступних висновків. Згідно зі статтею 264\~ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. Згідно зі статтею 263\~ЦПК України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Європейський суд з прав людини наголошує, що пункт 1 статті 6 гарантує кожному право порушити в суді чи відповідному органі будь-який позов, який стосується його цивільних прав та обов`язків; таким чином, пункт передбачає «право на суд», одним з аспектів якого є право доступу до суду, тобто право порушувати в судах позов для вирішення цивільного спору. Відповідно до статті 3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Вимога справедливості, добросовісності та розумності цивільного законодавства практично виражається у встановлені його нормами рівних умов для участі всіх осіб у цивільних відносинах, закріплені можливості адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу. Відповідно до частини 1статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно частини 1,3 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав. За положенням частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства закріплено статтею 15 Цивільного кодексу України. Право на захист виникає з певних підстав, якими виступають порушення цивільного права, його невизнання чи оспорювання. Зміст конституційного права особи на звернення до суду за захистом своїх прав визначений статтею 16 Цивільного кодексу України, відповідно до приписів якої, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, при цьому, способами захисту цивільних прав і інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником нежитлового приміщення [ADDRESS] , яке знаходиться на першому поверсі 2-х поверхового будинку у м.Запоріжжя на підставі договору купівлі-продажу об`єкта нерухомості від 13.12.2022 року, зареєстрованого приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Якіб`юк Ю.А., в реєстрі за №1155, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна № 1473991323101 від 13 грудня 2022 року. 10.10.2024 року відбулось залиття вищевказаного приміщення [ADDRESS] . Згідно акту обстеження технічного стану нежитлового приміщення №2 «Нова пошта» житлового будинку [ADDRESS] від 11.10.2024 року, який було складено комісією у складі інженера 1 категорії, ВП з УЖБ 1 КП «Запоріжремсервіс» Герасименко Т.А, майстра ВП з УЖБ 1 КП «Запоріжремсервіс» Романової Р.Ю., майстра ВП з УЖБ № 1 КП «Запоріжремсервис» Данько Д.Ф. та власником приміщення [PERSON] було встановлено наступне: В результаті візуального обстеження нежитлового приміщення №2 житлового будинку [ADDRESS] встановлено: Нежитлове приміщення №2 будинку [ADDRESS] - розташовано на [ADDRESS] . На даний час займає «Нова пошта» 52 відділення. У минулі роки виконано реконструкцію квартири [ADDRESS] шляхом переведення її у нежитлове приміщення з влаштуванням окремого входу з торця першого під`їзду. Санвузол S?3\~м 2\~ стеля оздоблена пластиковими панелями на момент обстеження деформацій не спостерігається, спостерігаються краплі води на стиках пластику. Стіни (оздоблені кахельною плиткою) слідів залиття не виявлено, деформації не виявлено. Підлога оздоблена кахельною плиткою слідів залиття та деформації не виявлено. Двері дерев`яні спостерігається деформація лиштви. Освітлення в наявності. Кімната S?7,1\~м 2 стеля (оздоблена пластиковими панелями) на момент обстеження деформацій не спостерігаються, видно краплі води на стиках пластику. Освітлення в наявності. Стіни- (оштукатурені, оздоблені шпалерами). На стінах, сумісних з санвузлом та квартирою [ADDRESS] спостерігаються мокрі сліди залиття S?1,5кв.м. Над віконним отвором у верхній частині стіни під стелою спостерігаються мокрі сліди залиття S?1,0 кв.м. На момент обстеження відшарування шпалер не спостерігається. Підлога (оздоблена ламінатом) виявлена деформація стиків ламінату S?7,1\~м 2. Двері дерев`яні спостерігається деформація лиштви. Коридор: стеля (оздоблена пластиковими панелями) на момент обстеження деформацій пластика не спостерігаються, видно краплі води на стиках пластику. Стіни (оштукатурені, оздоблені шпалерами) на стінах, сумісних з санвузлом спостерігається мокрі сліди залиття та відшарування шпалер S?1,2 кв.м. Підлога (оздоблена ламінатом)- виявлена деформація стиків ламінату S?8,3 кв.м. В інших приміщеннях нежитлового приміщення №2 житлового будинку [ADDRESS] слідів залиття не спостерігається. Висновки комісії: Залиття нежитлового приміщення №2 житлового будинку [ADDRESS] відбулося 10.10.2024 року в результаті зриву гнучкого шлангу холодного водопостачання під мийкою на кухні вище розташованої квартири [ADDRESS] вище зазначеного будинку [ADDRESS] . Згідно акту технічного обстеження системи протипожежного захисту від 10.10.2024 року в приміщенні відділення «Нової пошти №52» по [ADDRESS] вийшов з ладу оповіщувач ИПК-8, потребує заміни. Для встановлення ступеня наслідків залиття приміщення та для встановлення вартості відновленого ремонту позивач [PERSON] звернулась до ФОП [PERSON] , який є суб`єктом оціночній діяльності і діє на підставі Сертифікату на право проведення оцінки майна на території України»№ 664/2023 від 07.12.2023 р. 11.10.2024 року позивач [PERSON] уклала договір «на надання послуг з оцінки ринкового матеріального збитку» з ФОП [PERSON] .. Відповідно до Висновку про розмір майнового матеріального збитку, ринковий майновий матеріальний збиток, нанесений об`єкту дослідження, а саме нежитловому приміщенню №2, яке розташоване за адресою [ADDRESS] , станом на дату оцінки 10.10.2024 року становить 101 882,04 гривень, в тому числі ПДВ (20%)-16980,34 гривень. Розмір збитків завданих внаслідок залиття нежитлового приміщення позивача, визначений висновком, відповідачами не спростований. Згідно акту надання послуг з оцінки ринкового майнового матеріального збитку згідно договору №11/10-2024 від 11.10.2024 року від 05.11.2024 року вартість наданих послуг з оцінки майна складає 7000 гривень, які позивач сплатила, що підтверджується платіжною інструкцією №2.72125191.1, призначення платежу оплата рахунку №05/11-2024 від 05.11.2024 р. Також згідно платіжної інструкції №0.3943438340.1 від 14.10.2024 року [PERSON] сплатила КП « Запоріжремсервіс» 454,66 грн. за складання акту залиття по [ADDRESS] . Згідно відповіді районної адміністрації по Вознесенівському району Запорізької міської ради від 06.11.2024 року №01-13/2742 на підставі Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду відповідач [PERSON] не брала участь у приватизації квартири [ADDRESS] . Районною адміністрацією міської ради розпорядження щодо приватизації житла по [ADDRESS] не приймалося. Згідно відповіді Департаменту адміністративних послуг Запорізької міської ради від 19.12.2024 року №06.4-06/02/17883 відповідач [PERSON] , [INFO] зареєстрований за адресою [ADDRESS] з 27.02.2014 року по теперішній час. Згідно відповіді Департаменту адміністративних послуг Запорізької міської ради від 19.12.2024 року №06.4-06/02/17884 відповідач [PERSON] , [INFO] зареєстрована за адресою [ADDRESS] з 03.10.2014 року по теперішній час. Згідно відповіді Департаменту адміністративних послуг Запорізької міської ради від 19.12.2024 року №06.4-06/02/18156 відповідач [PERSON] , [INFO] зареєстрована за адресою [ADDRESS] з 27.09.2001 року по теперішній час. Відповідно до ст.ст.151,179\~ЖК України та пункту 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою Кабінету\~Міністрів України\~від 08.10.1992\~№ 572 (з наступними змінами) власник та наймач (орендар) квартири, житлового приміщення у гуртожитку зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; використовувати приміщення житлового будинку і гуртожитку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання. За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. Відповідно до ч.1 та ч.2\~ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазначала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, яких особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. (реальні збитки). Статтею 1166\~ЦК України визначено, що шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2\~постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Даний висновок зроблено КЦС ВС у постанові від 13.11.2019 року у рамках розгляду цивільної справи 757/31418/15-ц, яку суд вважає за необхідним застосувати при розгляді даної справи. Згідно з пунктом 11 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 серпня 1992 року №572, власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законодавством. Статтею 1192\~ЦК України визначено, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Суд наголошує, що судове доказування - це діяльність учасників процесу при визначальній ролі суду по наданню, збиранню, дослідженню і оцінці доказів з метою встановлення з їх допомогою обставин цивільної справи. При цьому, збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених ЦПК України. Доказування є єдиним шляхом судового встановлення фактичних обставин справи і передує акту застосування в судовому рішенні норм матеріального права, висновку суду про наявність прав і обов`язків у сторін. У відповідності до частини 1статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Згідно статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно до пункту 4 частини 2 статті 43\~ЦПК України учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази. У ч.ч. 1, 2, 8 статті 83\~ЦПК України визначено, що сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач повинний подати докази разом з поданням позовної заяви. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Таким чином,\~оскільки позивач\~на виконання\~свого процесуального\~обов`язку\~надала належні\~і неспростовні\~докази на\~підтвердження своєї\~позиції щодо\~залиття її\~приміщення,\~зокрема,\~фотоматеріали,\~акт обстеження\~технічного стану\~нежитлового приміщення,\~висновок експертного\~дослідження про\~розмір майнового\~матеріального збитку\~у суду\~наявні підстави\~для задоволення\~позовних вимог,\~та оцінюючи\~належність,\~допустимість і\~достовірність кожного\~доказу окремо,\~а також\~достатність і\~взаємний зв`язок\~доказів у\~їх сукупності,\~враховуючи те,\~що обставини,\~на які\~посилалася позивач\~як на\~підставу для\~задоволення позову\~знайшли своє\~підтвердження в\~судовому засіданні,\~суд ухвалює\~рішення про\~задоволення позову\~за його\~доведеністю. Відповідно до ст.ст. \~133,\~141 ЦПК України\~з відповідачів солідарно на користь позивача підлягають стягненню понесені нею витрати за проведення оцінки завданого збитку в сумі 7000 грн., витрати за складання акту залиття в сумі 454,66 гривень, та судовий збір у сумі 1211,20 гривень, що документально підтверджені.

Outcome: approved