Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-28 00:00:00

02.04.2025 [PERSON] звернувся до суду з даним позовом мотивуючи тим, що 26.11.2024 його сусідка - [PERSON] , яка проживає у квартирі [ADDRESS] , потрощила наконечник коаксіальної труби газового котла, який утримує внутрішню та зовнішню труби, а також, захищає від зовнішніх загроз. У зв`язку з чим він звернувся до поліції, де зареєстрували його звернення за № 47960 від 26.11.2024. Прибувши на місце події працівники патрульної поліції не вчинили заходів для встановлення\~ всіх обставин даної події та не надали допомоги у її вирішенні. В досудовому порядку вирішити дане питання не є можливим, оскільки відповідачка не бажає спілкуватися, тому він звернувся до суду з даним позовом. Станом на 01.11.2024 котел був у справному стані та не створював шуму під час роботи. Внаслідок дій відповідачки 26.11.2024, ним було отримано майнову шкоду, а саме: пошкоджено наконечник\~ коаксіальної труби газового котла «Junkers 23 АЕ» німецького виробництва, що введений в експлуатацію у 2006 році. Знайти його деталі досить складно і дорого. Складність ще в тому, що пошкоджена деталь є цілісною деталлю разом з решіткою і заходить в середину котла. Найдешевша пропозиція знайдена ним становить 3936,00 грн. Ліцензовані майстри візьмуть за даний ремонт 100% вартості деталі, тому розмір збитків завданих відповідачкою становить 7672,00 грн, навіть без додаткових витрат. Також, внаслідок дій [PERSON] йому було завдано моральну шкоду, адже він отримав стрес від її дій, враховуючи, що в Україні іде війна та усі різкі зовнішні звуки можуть бути загрозою життю та здоров`ю. Він знаходиться на обліку в КЗ КОР «Київський обласний кардіологічний диспансер» через порушення роботи серцево судинної системи, тому усі додатково отримані переживання майже відразу відображаються на роботі даної системи, що тягне за собою поїздки на лікування до м. Києва. Напередодні пошкодження котла у м. Біла Церква звучали вибухи, тому коли відповідачка била по котлу здавалося, що десь лунають вибухи.\~ Стрес отримала і його сім`я, дочка з онукою та дружина, які також злякалися гучних звуків зовні, створених протиправними діями відповідачки. Тому, просив стягнути з [PERSON] на його користь відшкодування заподіяної майнової шкоди у розмірі 7672, 00 грн, заподіяної моральної шкоди у розмірі 4000,00 грн, судові витрати зі сплати судового збору. 29.04.2025 судом постановлено ухвалу, якою прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначено судове засідання на 29.05.2025 10:30 год. Позивач [PERSON] у судовому засіданні позовну заяву підтримав у повному обсязі та зазначив, що квартира [ADDRESS] належить йому на праві власності, у квартирі встановлено індивідуальне опалення. 26.11.2024, перебуваючи на кухні разом із дочкою та онукою, він почув гуркіт і удар, спочатку подумав що то шахед, а потім зрозумів, що це від дій сусідки, з якою у нього недоброзичливі відносини. Він вийшов на вулицю і побачив у вікні сусідку, яка йому кричала і била по трубі, яка іде до котла у його квартиру. Він викликав поліцію, пояснив їм ситуацію, поліцейський пішов до відповідачки, вона вийшла на східцевий майданчик, підійшла свідок [PERSON] . Заяву до поліції писала його дочка, адже він не мав змоги, відповідь з поліції чекав довгий час, близько місця, але в ЄРДР відомості за вказаним фактом не були внесені. Після дій відповідачки котел виключився, спрацював захист, добу він не працював, адже треба було провести перевірку його роботи, щоб не було негативних наслідків. Окремо деталі до котла (труби) придбати неможливо, він зв`язався з людьми у яких купував котел і йому повідомили, що труба буде коштувати 4000,00 грн, тому він через інтернет знайшов необхідну трубу і визначив її вартість. Моральна шкода складається з того, що він в той день отримав стрес від дій відповідачки, пив заспокійливі таблетки, звернувся до кардіолога. Такі проблеми з відповідачкою тривають вже довгий час, її неприязнь з`явилася у 2006 році, коли він встановлював котел. Відповідачка [PERSON] у судовому засіданні заперечила проти позову та зазначила, що вона являється інвалідом І групи та є постраждалою внаслідок Чорнобильської катастрофи І категорії, має захворювання та потребує спокійного життя. Однак, котел відповідача видає гучні звуки, які вона терпить вже довгий час та які не дають їй вночі спати, а позивач на не одноразові звернення не усуває проблеми в роботі котла. Вона зверталася в ЖЕК, приходили працівник і вимірювали гучність шумів і вони перевищували норму, тому проводили відповідні роботи, але позитивний результатів це не дало. Через декілька років знову приходили вимірювати шуми, працівники ЖЕК зробили перемичку і прибрали шум. Вона зверталася до газової контори, де їй повідомили, що котел знаходиться у власності позивача, тому вони не мають доступу до котла, а вона у 2006 році надала свій дозвіл на встановлення котла у квартирі позивача. 01.11.2024 за її зверненням приходив працівник газової служби, сказав, що шуми від газового котла. Зайшов до квартири позивача, пробув там 10 хв, вийшов і надав акт обстеження. Вона в добровільному порядку багато разів намагалася вирішити питання шумів з котла із позивачем, однак не вдалося. Позивач два дні проживає у квартирі, а решта днів на дачі, сам керує автомобілем, носить сумки з продуктами з дачі, тому має задовільний стан здоров`я. Також, позивач встановив телевізійну антенну біля труби, щоб їй було більше шумів, і вивів трубу в коридорі будинку біля вхідних дверей, що є неприпустимим. Позивач надав до позову відео, однак воно відображає події\~ 2014 року. 26.11.2024 вона через вікно побачила дим з труби, яка іде з котла позивача, і почула гучний гул, тому злякалася, була в стресовому стані, адже та труба знаходиться поряд з газовою трубою, тому легенько вдарила шваброю поряд з трубою, від якої відлетіли якісь незначні частинки, але це не зашкодило роботі котла. Вона нічого не трощила, як вказує позивач та не завдала збитків, які він заявляє. Коли приїхали поліцейські, вона їм усе пояснила, і вони з позивачем домовилися, що вона йому відшкодує 50 % вартості тих частинок, які відлетіли, на що він погодився, тому поліція\~ нічого не оформляла. Суд, заслухавши пояснення сторін, показання свідка, дослідивши матеріали справи, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Ст. 10 ЦПК України визначено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України). Відповідно до змісту ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно із ч.2 ст. 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно до ст. 79, 80 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи, а достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Встановлено, що позивач - [PERSON] , [INFO] , зареєстрований та проживає за адресою: [ADDRESS] ,\~ являється співвласником, разом із [PERSON] та [PERSON] , вказаної квартири, на підставі свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 23.02.1999, виданого комунальною службою приватизації державного житлового фонду м. Біла Церква, що підтверджено матеріалами справи (а.с.5-7). Відповідачка - [PERSON] , [INFO] , зареєстрована та проживає за адресою: [ADDRESS] , що підтверджено матеріалами справи (а.с.20,26). З Акту обстеження Київської філії ТОВ «ГРМУ» від 01.11.2024 ( а.с.8,34) вбачається, що у квартирі споживача [PERSON] , за адресою: [ADDRESS] встановлений 2 контурний газовий котел Юнкерс, встановлені лічильники газу, які опломбовані, та зазначено, що за вказаною адресою газові прилади в справному стані та встановлені згідно проектної документації на газ; власниця квартири [ADDRESS] [PERSON] скаржиться на сильний гул роботи автономного опалення,яке встановлено у квартирі [ADDRESS] . При перевірці було виявлено, що гул надходить з централізованої системи опалення. З вказаного Акту також вбачається, що відповідачка вказала свої зауваження щодо його складення, а саме: трубу не перевіряли і дим, шум з труби також, та остання відмовилася від підпису. З Довідки Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області (а.с.10) вбачається, що 26.11.2024 о 10:35 на спецлінію «102» надійшло повідомлення від [PERSON] про те, що 5 хвилин тому сусідка побила решітку (вихід з газового котла), тому просить розібратися. На місце події було направлено працівників поліції ППП в м. Біла Церква та Білоцерківському районі УПП у Київській області ДПП, які по прибуттю виявили заявника, який повідомив, що у нього в квартирі встановлений котел в якого труба вентиляції виходить на двір, сусідка, яка проживає зверху пошкодила дану трубу, оскільки вона їй заважає. Під час проведення перевірки встановити осіб на яких скаржиться [PERSON] не надалося можливим, оскільки дверей за адресою: [ADDRESS] ніхто не відчинив. Поспілкувавшись з мешканцями по [ADDRESS] , останні відмовилися надавати письмові пояснення та відомості про себе спираючись на ст. 63 Конституції України та усно повідомили, що про ситуацію, яка трапилася з [PERSON] їм нічого не відомо. Камери спостереження відсутні. Під час проведення перевірки встановити осіб на яких скаржиться [PERSON] не надалося можливим, оскільки будь які контактні дані відсутні та місце їх перебування невідоме. Згідно листа КП БМР ЖЕК №7 від 22.08.2024 за № 1094, на заяви [PERSON] від 02.08.2024 та 08.08.2024 (а.с.32), 09.08.2024 працівниками КП БМР ЖЕК №7 було проведено обстеження квартири [ADDRESS] на предмет технічного стану та сторонніх звуків, вібрацій. На момент обстеження квартира [ADDRESS] знаходить в задовільному стані. Було проведено демонтаж металевої таблички з фасадної частини будинку та проведено герметизацію міжпанельних швів фасадної частини квартири [ADDRESS] . З листа Київської філії ТОВ «Газорозподільчі мережі України» від 17.04.2024 за № КОФ/100-1639-24, на заяву [PERSON] від 04.04.2024 (а.с.35) вбачається, що 09.04.2024 працівниками Білоцерківського УЕГГ було здійснено виїзд за адресою: [ADDRESS] , але здійснити обстеження квартири не вдалося через відсутність мешканців квартири. У телефонному режимі з власником квартири з`ясовано, що мешканці квартири перебувають за межами м. Біла Церква та після повернення в місто буде надано доступ працівникам\~ Білоцерківського УЕГГ для проведення обстеження. У листі Київської філії ТОВ «Газорозподільчі мережі України» від 22.05.2024 за № ЗК-КоФ/100.1-1981-24 на заяву [PERSON] щодо перевірки газового обладнання у квартирі [ADDRESS] полку (а.с.36) зазначено, що 09.04.2024 слюсарю\~ Білоцерківського УЕГГ не вдалося виконати обстеження вказаної квартири через відсутність мешканців у квартирі, які перебувають за межами м. Біла Церква. Проте, власник у телефонному режимі пообіцяв, що зв`яжеться з Білоцерківським УЕГГ, коли повернеться у місто, для виконання обстеження системи газопостачання, зокрема, роботи індивідуального газового обладнання, про що [PERSON] буде повідомлено додатково. Також, повідомлено, що за адресою: [ADDRESS] , у 2006 році встановлено індивідуальне опалення відповідно до діючих норм та правил. З листа Київської філії ТОВ «Газорозподільчі мережі України» від 29.10.2024 за № КОФ/100.1.6.4-ВИХ-6211-24 на звернення [PERSON] , направлене на адресу «Урядової гарячої лінії» (а.с.33) вбачається, що 24.10.2024 працівниками Білоцерківського УЕГГ було здійснено виїзд за адресою: [ADDRESS] , але здійснити обстеження квартири не вдалося через відсутність мешканців квартири. У телефонному режимі власник квартири відмовив у наданні доступу для обстеження газового обладнання мотивуючи тим, що мешканці квартири тимчасово проживають на дачі за межами Білої Церкви. Водночас, зазначили, що за вказаною адресою у 2006 році встановлено індивідуальне опалення відповідно до діючих норм та правил. Свідок [PERSON] у судовому засіданні дала показання, що вона проживає у квартирі [ADDRESS] , являється сусідкою. 26.11.2024 позивач викликав поліцію, вона була присутня при розмові, позивач з відповідачкою вирішили питання мирним шляхом. Вона бачила, що відповідачка пошкодила перетинки навколо труби (2 шт), але не трубу. Відповідачка за станом здоров`я не мала б змоги розтрощити трубу. По приїзду поліції позивач був у задовільному стані, вона повідомила поліції, що являється сусідкою і проживає у вказаному будинку.\~ При вирішенні спору суд виходить з наступного. Згідно зі ст. 15,16 ЦК України кожна особа має право на захист свого порушеного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до положень ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі. Така підстава є юридичним фактом. Отже, завдання шкоди є підставою виникнення зобов`язання з відшкодування шкоди. Відповідно до положень ст.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням, речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайнових правам фізичної або юридичної особа, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Відповідно до ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. З аналізу ст. 1166 ЦК України слідує, що завдавач шкоди має довести відсутність своєї вини, а потерпілий, у свою чергу, подає докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду. Згідно до ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ, тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, при цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. У відповідності до роз`яснень, які містяться у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.92 року за №6, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Позивач у обґрунтування позову вказує на те, що [PERSON] потрощила наконечник коаксіальної труби газового котла, який утримує внутрішню та зовнішню труби, а також, захищає від зовнішніх загроз, на підтвердження чого надав докази (а.с.8-11). Так, у Довідці Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області зазначено, що позивач звернувся до поліції та повідомив про пошкодження сусідкою решітки (вихід з газового котла), а на місці події позивач повідомив працівникам поліції про пошкодження труби вентиляції, яка виходить на двір від газового котла у його квартирі. Акт обстеження Київської філії ТОВ «ГРМУ» складений 01.11.2024 та у ньому не зазначено відомості про обстеження труби вентиляції, яка виходить на двір від газового котла, розміщеного у квартирі позивача, та до суду не надано доказів на підтвердження обставин щодо пошкоджень газового обладнання після події 26.11.2024, зокрема й Акту обстеження газового обладнання з фіксацією пошкоджень, на які посилається позивач. Позивач зазначає, що окремо придбати пошкоджену деталь неможливо, тому необхідно замінювати комплект коаксіальний горизонтальний комплект, який він винайшов у мережі інтернет, а саме марки Bosch AZ202,80/110 мм (7719001147). Разом з тим, до суду не надано належних та допустимих доказів, які б у своїй сукупності дали змогу суду дійти висновку, що [PERSON] своїми діями пошкодила наконечник коаксіальної труби газового котла, який окремо замінити неможливо. Суд не приймає до уваги відео фіксацію, розміщену на DVD диску, оскільки відео відображає події, які відбулися у 2014 році, а не 26.11.2024. З фото знімків, розміщених на DVD диску, вбачається пошкодження решітки, що розміщена на вентиляційній трубі, однак даного доказу недостатньо для встановлення судом обставин, які входять до предмету доказування, а інші допустимі докази до суду не надані. Відповідачка визнала у судовому засіданні, що вона дійсно пошкодила деталь обладнання, яке знаходилося на вентиляційній трубі газового котла, який належить позивачу, зокрема решітку розміщену на трубі, що узгоджується з показанням свідка, фотознімком, який розміщений на DVD диску та фотознімком поданим відповідачкою (а.с.37- знімок 2). Таким чином, у судовому засіданні встановлено, що 26.11.2024 [PERSON] завдала шкоди позивачу, шляхом пошкодження решітки, яка розміщена на вентиляційній трубі, що відходить від газового котла розміщеного у квартирі [ADDRESS] . Також, у судовому засіданні відповідачка зазначила, що між нею та позивачем було досягнуто згоди щодо відшкодування завданих нею збитків, а саме: шляхом сплати 50% вартості решітки, розміщеної на трубі, що узгоджується з показаннями свідка та не заперечувалося позивачем. Разом з тим, позивач звернувся до суду із вимогами щодо відшкодування шкоди у розмірі вартості коаксіального горизонтального комплекту для турбованих котлів та 100% вартості ремонтних робіт для його заміни, всього на суму 7672,00 грн, однак до суду не надано належних, допустимих та достатніх доказів у підтвердження даних обставин, отже позивачем не доведено розмір завданої майнової шкоди. З наданих відповідачкою доказів вбачається, що [PERSON] тривалий час вирішує питання щодо неналежної роботи газового обладнання, розміщеного за адресою: [ADDRESS] , однак надані документи лише вказують на виявлення відповідачкою сторонніх звуків та вібрацій, які перевищують допустимі норми і порушують її спокій, та у даному випадку не стосуються предмету спору. Таким чином, враховуючи відсутність усіх елементів складу цивільного правопорушення, суд дійшов висновку, що позов в частині стягнення матеріальної шкоди не підлягає до задоволення. Щодо вимоги про стягнення моральної шкоди суд зазначає наступне. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості (ч. 3ст. 23 ЦК України). У ч. 4, 5 ст. 23 ЦК України визначено, що моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. За змістом ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. П. 3 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року № 4 встановлено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. В п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» зазначено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. П. 9 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року № 4 визначено, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.12.2020 у справі № 752/17832/14-ц визначено, що визначаючи розмір відшкодування, суд керується принципами розумності, справедливості та співмірності. Розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більшим, ніж достатньо для розумного задоволення потреб потерпілої особи, і не повинен приводити до її безпідставного збагачення. Позивач, на підтвердження завдання йому моральної шкоди надав консультативний висновок КЗ КОР «Київський обласний кардіологічний диспансер» від 25.06.2018 (а.с.12), з якого\~ вбачається, що [PERSON] встановлено діагнози хвороб серцево судинної системи у 2016 -2017 роках, однак до суду не надано доказів завдання йому 26.11.2024 моральної шкоди, внаслідок протиправних дій відповідачки, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діями відповідачки та розміру моральної шкоди. Таким чином, вимоги щодо стягнення моральної шкоди не підлягають до задоволення, у зв`язку з недоведеністю. Даючи оцінку встановленим обставинам та доказам у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов не підлягає до задоволення у повному обсязі. Обґрунтовуючи судове рішення, суд\~ приймає до уваги вимоги ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» відповідно до якої суди застосовують при розгляді справи Конвенцію та практику Суду як джерело права та висновки Європейського суду з прав людини, зазначені в\~ рішенні у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorijav. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія А, №303А, п.2958, згідно з яким Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. Відповідно до ч.1, ч.2\~ ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі відмови в позові - на позивача. Таким чином, враховуючи, що у задоволенні позову відмовлено, судові витрати, понесені позивачем, не підлягають відшкодуванню.

Outcome: dismissed