Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-19 00:00:00

04.07.2024 р. [PERSON] звернувся до суду з позовом до Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про зобов`язання вчинити дії. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що він є спадкоємцем за заповітом усього майна, яке належало [PERSON] , померлій [INFO] . Відповідно до ухвали Шевченківського районного суду м.Києва від 23.09.1988 р. у справі № 2-825, [PERSON] фактично належало 89/100 часток житлового будинку [ADDRESS] . Оскільки, право власності на вказану частку будинку за [PERSON] у встановленому законом порядку зареєстровано не було, тому позивач звертався до відповідача із заявами про проведення такої реєстрації. 17.05.2021 р. та 30.07.2021 р. на підставі заяв позивача державним реєстратором проведено реєстрацію права власності за померлою [PERSON] на 10/25 часток та 7/25 часток житлового будинку відповідно. У подальшому позивачем виявлено, що в ухвалі Шевченківського районного суду м.Києва від 23.09.1988 р. у справі № 2-825 допущено описку, а саме замість 89/100 часток зазначено 99/100 часток, у зв`язку з чим ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва від 18.08.2021 р. у справі № 761/29225/21 виправлено вказану описку. 30.10.2021 р. позивач звернувся до державного реєстратора із заявою про державну реєстрації за [PERSON] права власності на 89/100 часток житлового будинку, додавши вказану ухвалу суду, однак останнім було відмовлено у здійсненні такої реєстрації. 06.11.2021 р. позивач звернувся до державного реєстратора з метою перереєстрації права власності за [PERSON] з 10/25 часток і 7/25 часток на 89/100 часток житлового будинку, однак останнім також було відмовлено у здійсненні такої перереєстрації. Посилаючись на те, що внаслідок помилкової державної реєстрації за померлою права власності на частки будинку, він позбавлений можливості оформити право власності на спадкове майно, позивач звернувся до суду з даним позовом. Ухвалою від 01.10.2024 р. відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою від 05.02.2025 р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив суд задовольнити їх у повному обсязі з підстав викладених в позові та інших поданих ним заявах по суті справи. Представник відповідача в судовому засіданні проти позовних вимог заперечив, просив суд відмовити у їх задоволенні з підстав викладених в поданих ним заявах по суті справи. Вислухавши пояснення сторін, дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Перевіряючи обставини справи судом встановлено, що позивач є спадкоємцем за заповітом усього майна, яке належало [PERSON] , померлій [INFO] . Відповідно до ухвали Шевченківського районного суду м.Києва від 23.09.1988 р. у справі № 2-825, [PERSON] фактично належить 89/100 часток житлового будинку [ADDRESS] . 05.05.2021 р. позивач звернувся до ЦНАП Шевченківської районної в м.Києві державної адміністрації із заявою № 45435217 про державну реєстрацію права власності [PERSON] (померлої особи) на житловий будинок [ADDRESS] . Разом із заявою серед іншого подано: оригінал технічного паспорта № [NUMBER] , видавник: КМ БТІ; оригінал свідоцтва про право на спадщину № 5542, виданого державним нотаріусом Лазарєвою Л.І; оригінал реєстраційного посвідчення № 12976, видавник: КМ БТІ; ухвалу Шевченківського районного суду м.Києва від 23.09.1988 р. у справі № 2-825, відповідно до якої [PERSON] належить 11/100, а [PERSON] 99/100 часток житлового будинку [ADDRESS] ; витяг про реєстрацію у спадковому реєстрі № 64098843; копію свідоцтва про смерть [PERSON] . За результатами розгляду поданих документів державним реєстратором Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Рисак О.О. відкрито у Держреєстрі розділ на об`єкт нерухомого майна № 2360114980000 за адресою: [ADDRESS] та зареєстровано право власності померлої [PERSON] на 10/25 часток житлового будинку на підставі поданого свідоцтва про право на спадщину № 5542 від 04.11.1983 р., відповідно до якого [PERSON] успадкувала від батька - [PERSON] 10/25 часток даного житлового будинку (речове право № 41979759). 09.06.2021 р. позивач звернувся до ЦНАП Шевченківської районної в м.Києві державної адміністрації із заявою № 46115445 про державну реєстрацію права власності [PERSON] (померлої особи) на житловий будинок [ADDRESS] . Разом із заявою серед іншого подано: оригінал технічного паспорта № [NUMBER] , видавник: КМ БТІ; ухвалу Шевченківського районного суду м.Києва від 23.09.1988 р. у справі № 2-825, відповідно до якої [PERSON] належить 11/100, а [PERSON] 99/100 часток житлового будинку [ADDRESS] ; оригінал довідки про склад спадкоємців № 1424/02-14; витяг про реєстрацію у спадковому реєстрі № 64098843; копію свідоцтва про смерть [PERSON] . За результатами розгляду поданих документів державним реєстратором Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Духновською О.А. зареєстровано право власності померлої [PERSON] на 7/25 частки житлового будинку на підставі договору дарування від 08.01.1964 р., укладеного між [PERSON] та [PERSON] (речове право № 43253547). Отже, до заяв від 05.05.2021 р. та 09.06.2021 р. позивачем додавалась ухвала Шевченківського районного суду м.Києва від 23.09.1988 р. у справі № 2-825, у якому [PERSON] належить 11/100, а [PERSON] 99/100 часток житлового будинку [ADDRESS] . Водночас, державним реєстратором Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) під час проведення реєстраційних дій не прийнято до уваги, що у вказаній ухвалі суду сума часток власників будинку становлять більше «1», у зв`язку із чим її фактично не може бути виконано. З`ясувавши, що ухвала Шевченківського районного суду м.Києва від 23.09.1988 р. у справі № 2-825 не підлягає виконанню через наявні неточності, позивач звернувся до Шевченківського районного суду м.Києва із заявою про виправлення в ньому описки, за результатами розгляду якої постановлено ухвалу Шевченківського районного суду м.Києва від 18.08.2021 р. у справі № 761/29225/21, якою виправлено вказану описку, зазначивши вірно розмір часток у праві власності [PERSON] на житловий будинок у розмірі «89/100» замість «99/100». У подальшому, 30.10.2021 р. позивач звернувся до ЦНАП Шевченківської районної в м.Києві державної адміністрації із заявою № 48775510 про державну реєстрацію права власності [PERSON] (померлої особи) на житловий будинок [ADDRESS] . Разом із заявою серед іншого подано: ухвалу Шевченківського районного суду м.Києва від 23.09.1988 р. у справі № 2-825, відповідно до якої [PERSON] належить «11/100», а [PERSON] «99/100» часток житлового будинку [ADDRESS] ; ухвалу Шевченківського районного суду м.Києва від 18.08.2021 р. у справі № 761/29225/21, якою виправлено описку у визначенні часток у праві власності [PERSON] на житловий будинок [ADDRESS] - «89/100». За результатами розгляду поданих документів щодо реєстрації права власності [PERSON] на 89/100 часток будинку державним реєстратором Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Набоком В.М. здійснено пошук інформації щодо об`єкту у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, що передбачено абз.3 п.5 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 р. № 1127 (далі - Порядок № 1127), та встановлено, що за [PERSON] на даний житловий будинок вже зареєстровано 7/25 і 10/25 часток. Отже, державний реєстратор навіть за наявності ухвали суду про виправлення описки вважав, що 7/25 + 10/25 + 89/100 часток у сукупності складають більше ніж 1, що унеможливлює проведення державної реєстрації прав. У зв`язку з цим, 04.11.2021 р. державним реєстратором Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Набоком В.М. прийнято рішення № 61371497 про відмову у державній реєстрації прав. 06.11.2021 р. позивач звернувся до ЦНАП Шевченківської районної в м.Києві державної адміністрації із заявою № 48931139 про державну реєстрацію права власності [PERSON] (померлої особи) на житловий будинок [ADDRESS] . Разом із заявою серед іншого подано ухвалу Шевченківського районного суду м.Києва від 18.08.2021 р. у справі № 761/29225/21, якою виправлено описку у визначення часток у праві власності [PERSON] на житловий будинок [ADDRESS] - «89/100». За результатами розгляду поданих документів щодо реєстрації права власності [PERSON] на 89/100 часток будинку державним реєстратором Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Баліним П.П. здійснено пошук інформації щодо об`єкту у Держреєстрі речових прав на нерухоме майно, що передбачено абз.3 п.5 Порядку № 1127 та встановлено, що за [PERSON] на даний житловий будинок вже зареєстровано 7/25 і 10/25 часток, Тобто, державний реєстратор повторно вважав, що навіть за наявності ухвали суду про виправлення описки вважав, що 7/25 + 10/25 + 89/100 часток у сукупності складають більше ніж 1, що унеможливлює проведення державної реєстрації прав. Також, державним реєстратором Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Баліним П.П. окрім заяви щодо проведення державної реєстрації прав було розглянуто заяву позивача щодо припинення права власності [PERSON] на 7/25 та 10/25 частки у житловому будинку, однак дана заява не може бути задоволену у силу ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (далі - Закон). 04.11.2021 р. державним реєстратором Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Баліним П.П. прийнято рішення № 61510621 про відмову у державній реєстрації прав. Таким чином судом встановлено, що 7/25 і 10/25 часток у права власності на житловий будинок входять на належних [PERSON] 89/100 часток, визначених в судовому рішенні, однак внаслідок помилкової державної реєстрації за [PERSON] права власності на вказані частки будинку та допущену описку в судовому рішенні, позивач на даний час позбавлений можливості оформити право власності на спадкове майно. Департамент з питань реєстрації м.Києва та його державні реєстратори у своїй діяльності керуються Конституцією України, Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», Порядком державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 р. № 1127, Порядком ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 р. № 1141, Положенням про Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженим рішенням Київської міської ради від 02.03.2023 р. № 6021/6062. Відповідно до ч.3 ст. 26 Закону відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню, крім випадків, передбачених п.1 ч.7 ст. 37 цього Закону. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи визнання його прийнятим з порушенням цього Закону та анулювання у випадку, передбаченому п.1 ч.7 ст. 37 цього Закону, на підставі рішення Міністерства юстиції України, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування на підставі судового рішення документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, що мало наслідком державну реєстрацію набуття речових прав, обтяжень речових прав, відповідні права чи обтяження припиняються. У разі якщо в Державному реєстрі прав, у тому числі в його невід`ємній архівній складовій частині, наявні відомості про речові права, обтяження речових прав, припинені у зв`язку з проведенням відповідної державної реєстрації, або якщо відповідним судовим рішенням також визнаються речові права, обтяження речових прав, одночасно з державною реєстрацією припинення речових прав чи обтяжень речових прав проводиться державна реєстрація набуття відповідних прав чи обтяжень. При цьому дата і час державної реєстрації набуття речових прав, обтяжень речових прав, що були припинені у зв`язку з проведенням відповідної державної реєстрації та наявні в Державному реєстрі прав, у тому числі в його невід`ємній архівній складовій частині, залишаються незмінними. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи визнання його прийнятим з порушенням цього Закону та анулювання у випадку, передбаченому п.1 ч.7 ст. 37 цього Закону, на підставі рішення Міністерства юстиції України, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування на підставі судового рішення документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, що мало наслідком державну реєстрацію зміни, припинення речових прав, обтяжень речових прав, відповідні права чи обтяження повертаються у стан, що існував до відповідної державної реєстрації, шляхом державної реєстрації змін чи набуття таких речових прав, обтяжень речових прав, що здійснюється державним реєстратором або, у випадку скасування рішення Міністерства юстиції України, прийнятого відповідно до п.1 ч.7 ст. 37 цього Закону, посадовою особою Міністерства юстиції України. При цьому дата і час державної реєстрації набуття речових прав, обтяжень речових прав, що були припинені у зв`язку з проведенням відповідної державної реєстрації та наявні в Державному реєстрі прав, у тому числі в його невід`ємній архівній складовій частині, залишаються незмінними. Державна реєстрація прав у випадках, передбачених цією частиною, проводиться у порядку, визначеному цим Законом, крім випадку визнання її вчиненою з порушенням цього Закону та анулювання рішення державного реєстратора про державну реєстрацію на підставі рішення Міністерства юстиції України, що виконується посадовою особою Міністерства юстиції України відповідно до ст. 37 цього Закону. У разі скасування рішення державного реєстратора про зупинення державної реєстрації прав, про зупинення розгляду заяви або про відмову в державній реєстрації прав на підставі судового рішення чи визнання його прийнятим з порушенням цього Закону та анулювання у випадку, передбаченому п.1 ч.7 ст. 37 цього Закону, державний реєстратор чи посадова особа територіального органу Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 7 статті 37 цього Закону) вносить відомості про скасування (анулювання) відповідного рішення до Державного реєстру прав та відновлює розгляд відповідної заяви. Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про зупинення державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним скасуванням цим рішенням заяви власника про заборону вчинення реєстраційних дій чи відповідного судового рішення, зареєстрованих у базі даних заяв. Виправлення технічної помилки у відомостях Державного реєстру прав, виявленої після отримання заявником документів за результатом розгляду заяви, скасування рішень державного реєстратора про зупинення державної реєстрації прав, про зупинення розгляду заяви або про відмову в державній реєстрації прав, здійснюється в порядку, передбаченому для державної реєстрації прав (крім випадків, якщо такі дії здійснюються в порядку, передбаченому ст. 37 цього Закону). Отже, підставою скасування державної реєстрації прав за процедурою, визначеною у Законі України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» є виключно судові рішення про: 1) про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень; 2) про визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень; 3) про скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 03.09.2020 р. у справі № 914/1201/19, від 20.08.2020 р. у справі № 916/2464/19, від 14.07.2020 р. у справі № 910/8387/19). Крім того, відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно зі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. За таких обставин, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності та враховуючи, що позивач є спадкоємцем за заповітом усього майна, яке належало померлій [PERSON] , однак внаслідок помилкової державної реєстрації за [PERSON] права власності на 10/25 і 7/25 часток у житловому будинку, які входять до 89/100 часток, визначених в судовому рішенні, та допущену у ньому описку, позивач на даний час позбавлений можливості оформити право власності на спадкове майно, суд з метою захисту прав позивача приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, а тому вважає за необхідне припинити право власності [PERSON] на 7/25 та 10/25 часток житлового будинку [ADDRESS] , одночасно зареєструвавши за нею право власності на 89/100 часток вказаного житлового будинку, визнане згідно з ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва від 23.09.1988 р. у справі № 2-825 з врахуванням виправленої у ній описки ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва від 18.08.2021 р. у справі № 761/29225/21.

Outcome: partial