Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-19 00:00:00

[PERSON] звернувся\~до суду\~з позовом\~до Піщанської сільської ради Золотоніського району Черкаської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.\~Свої позовні вимоги мотивує тим, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] . Померлою 21.09.2010 складено заповіт, який посвідчено секретарем Піщанської сільської ради та зареєстровано в реєстрі за № 19. Виходячи зі змісту заповіту, який склала [PERSON] все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що належатиме на день її смерті вона заповіла [PERSON] . Родинний зв`язок підтверджується свідоцтвом про народження позивача серії [NUMBER] від 26.12.1977. Про складення [PERSON] заповіту позивачу не було відомо, оскільки їхні стосунки були досить складними, у матері він бував рідко, розмови про заповіт не було, а при житті мати йому про це не сказала. На початку травня 2024 року до позивача зателефонував представник Піщанської сільської ради та попросив надати копію свідоцтва про право на спадщину за заповітом та копію документів, що засвідчують особу нового власника земельних ділянок, які належали [PERSON] . Не володіючи інформацією про існування заповіту, позивач звернувся до Піщанської сільської ради та отримав копію заповіту. В подальшому позивач звернувся до фахівця в галузі права, де отримав роз`яснення, що він має першочергово звернутись до нотаріальної контори із заявою про видачу на його ім`я свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Оскільки позивач не прийняв спадщину, то отримати таке свідоцтво позбавлений можливості. Разом з тим, нотаріус повідомила, що згідно даних Спадкового реєстру є інформація про посвідчення в Пішанській сільській раді Золотоніського району Черкаської області 21.09.2010 заповіту на ім`я позивача. Одночасно нотаріус роз`яснила позивачу про його право на звернення до суду із відповідним позовом про визначення судом додаткового строку для подання відповідної заяви нотаріусу про прийняття спадщини після смерті матері. Враховуючи викладене вище, позивач просить встановити додатковий строк три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , починаючи з моменту набрання рішення суду законної сили. Ухвалою судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 21.06.2024 відкрито провадження у справі та постановлено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження. Витребувано у приватного нотаріуса Золотоніського районного нотаріального округу Черкаської області Шипович Яни Іванівни належним чином завірену копію спадкової справи після смерті [INFO] [PERSON] . Ухвалою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 10.12.2024 витребувано з ЗОЛОТОНІСЬКОГО ВІДДІЛУ ДЕРЖАВНОЇ РЕЄСТРАЦІЇ АКТІВ ЦИВІЛЬНОГО СТАНУ У ЗОЛОТОНІСЬКОМУ РАЙОНІ ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ ЦЕНТРАЛЬНОГО МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО УПРАВЛІННЯ МІНІСТЕРСТВА ЮСТИЦІЇ (М.КИЇВ) належним чином завірені копії актового запису про народження, про шлюб, про розірвання шлюбу [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Закрито підготовче засідання у цивільній справі та призначено справу до судового розгляду у порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні. Ухвалою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 02.04.2025 витребувано з РОМАНІВСЬКОГО ВІДДІЛУ ДЕРЖАВНОЇ РЕЄСТРАЦІЇ АКТІВ ЦИВІЛЬНОГО СТАНУ У ЖИТОМИРСЬКОМУ РАЙОНІ ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ ЦЕНТРАЛЬНОГО МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО УПРАВЛІННЯ МІНІСТЕРСТВА ЮСТИЦІЇ (М.КИЇВ) належним чином завірену копію актового запису про народження [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . У судовому засіданні представник позивача [PERSON] адвокат Брус С.М. позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Представник відповідача Піщанської сільської ради Золотоніського району Черкаської області у судове засідання не з`явився, але в матеріалах справи є заява про розгляд справи без участі представника. Не заперечував щодо задоволення позовних вимог [PERSON] . Заслухавши представника позивача, дослідивши письмові матеріали справи та докази в їх сукупності, на підставі повного, об`єктивного та всебічного дослідження, суд встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини. Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 24.08.2023 [PERSON] померла [INFO] в с. Піщане Золотоніського району Черкаської області. Як вбачається з свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 26.12.1977, [PERSON] народився [INFO] , його батьками є [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до заповіту від 21.09.2010, посвідченого секретарем Піщанської сільської ради Золотоніського району Черкаської області Шкарупою К.М. та зареєстрованого в реєстрі за № 19, [PERSON] заповіла [PERSON] все належне їй на праві особистої власності майна, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі всього того, що буде належати їй на день смерті та на що вона за законом матиме право. Згідно листа приватного нотаріуса Золотоніського районного нотаріального округу Черкаської області Шипович Я.І. від 24.05.2024 №190/01-16, [PERSON] роз`яснено, що для отримання свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] він повинен звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини або встановлення факту сумісного проживання разом з померлим на день відкриття спадщини. Додатково повідомила, що згідно відомостей Спадкового реєстру померла залишила на ім`я [PERSON] заповіт, посвідчений 21.09.2010 секретарем Піщанської сільської ради Золотоніського району Черкаської області за № 19. Згідно листа приватного нотаріуса Золотоніського районного нотаріального округу Черкаської області Шипович Я.І. від 24.05.2024 №343/01-16, спадкова справа після смерті [INFO] [PERSON] не заводилася. Як вбачається з довідки Піщанської сільської ради від 13.05.2024 № 152, [PERSON] була постійним жителем с. Піщане Золотоніського району Черкаської області та проживала одна до дня смерті. Відповідно до ч. 1\~ст. 1220 ЦК України\~спадщина відкривається після смерті особи. Статтею 1270 ЦК України\~визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Нормами ст.1272 ЦК України\~визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~ст.\~1270\~ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Згідно з вимогами ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається з листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4/13 від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» суди переважно правильно вирішують питання поважності причин пропуску зазначеного строку та визнають поважними: тривалу хворобу, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі у Збройних Силах України, тощо. Постановою Верховного Суду у складі постійної колегій суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17 були визначені поважні причини строку, необхідного для прийняття спадщини, а саме: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту, тощо. Крім того, при вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Дана позиція відповідає правовому висновку в справі № 130/2517/18 Верховного суду від 21 вересня 2020 року, де останній вказував, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини у такому випадку потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. При розгляді справ про надання додаткового строку для прийняття спадщини судом застосовуються інші, порівняно із поновленням строку позовної давності, підстави для визнання причин пропуску цього строку поважними. Відповідно до\~статті 63 Закону України «Про нотаріат»\~нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Згідно з пунктом 1.2 глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого\~Наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна. Для того, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття (пункт 3.2 глави 10 розділу II Порядку № 296/5). Пунктом 3.16 глави 10 розділу II Порядку № 296/5 передбачено, що суд може визначити спадкоємцю, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Отже, на нотаріуса покладено обов`язок щодо повідомлення спадкодємця про необхідність подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом чи про відмову від її прийняття, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини. Відповідно до листа приватного нотаріуса Золотоніського районного нотаріального округу Черкаської області Шипович Я.І. від 24.05.2024 №343/01-16, спадкова справа після смерті [INFO] [PERSON] не заводилася. Також суд враховує при вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини висновки Верховного Суду, викладені в постанові від 04.03.2020 у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи №133/1880/18, провадження № 61-12000св19 (ЄДРСРУ № 88232181), які стосуються свободи заповіту як фундаментального принципу спадкового права. Крім того, суд враховує висновки Верховного Суду, викладені в постанові від 17.03.2021 у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 308/4272/19, провадження № 61-17072св20, які стосуються необізнаності спадкоємця про наявність заповіту, що є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Судом встановлено та матеріалами справи підтверджується, що позивач є єдиним спадкоємцем після померлої [PERSON] .. До нотаріуса звернувся за роз`ясненнями порядку отримання свідоцтва про право на спадщину 24.05.2024, яка повідомила про існування заповіту, складеного на ім`я позивача. Тобто звернувся до нотаріуса з пропуском встановленого законом строку для прийняття спадщини. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються індивідуально в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 07.12.2023 у справі №548/2415/21 та в постанові Верховного Суду від 13.03.2020 у справі 314/2550/17. Враховуючи свободу заповіту як фундаментального принципу спадкового права, необізнаність [PERSON] про наявність заповіту, відсутність інших спадкоємців та те, що представник відповідача не заперечує проти задоволення позовних вимог, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Суд зауважує, що відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29). Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що строк пропущений з поважних причин та позовні вимоги [PERSON] про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини підлягають до задоволення.

Outcome: approved