Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-22 00:00:00

\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Позивачка [PERSON] \~звернулася до\~суду з\~позовом доДержавного підприємства «СЕТАМ», Зарічного відділу державної виконавчої служби у м. Суми Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, 3-ї особи: [PERSON] про визнання недійсним електронних торгів та витребування майна і свої позовні вимоги мотивує тим, що під час розгляду Зарічним районним судом м. Суми цивільної справи №592/1646/23 їй стало відомо, що в провадження Зарічного районного відділу державної виконавчої служби у м. Суми Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції перебуває виконавче провадження №53901612 про стягнення з боржника - її колишнього чоловіка [PERSON] , заборгованості по аліментам на дитину від першого шлюбу. 28.01.2023 року нарядом патрульної служби затримано автомобіль SUBARU, модель LEGACY, 2008 року випуску і направлено його на спеціальний майданчик, за адресою: м. Суми, вул. Чернігівська, 16-А. 12.052023 року Зарічний ВДВС у м. Суми Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції направив документи до Державного підприємства «СЕТАМ» для проведення торгів. 17.07.2023 року відбувся 3-й тур торгів і був визначений переможець електронних торгів. 09.08.2023 року нею було направлено заяву про зупинення торгів, так як автомобіль був придбаний нею за час перебування у шлюбі з [PERSON] .. Заочним рішенням Зарічного районного суду м. Суми від 05 жовтня 2023 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано і визнано об`єктом спільної сумісної власності легковий автомобіль SUBARU, модель LEGACY, 2008 року випуску і визнано за позивачкою право власності на 1/2 частину цього автомобіля, а тому просить суд визнати недійсними електронні торги та визнати акт про проведені електронні торги недійсним. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Позивачка [PERSON] в судовому засіданні позов підтримала повністю, просить суд позов задоволити. Відповідач: Державне підприємство «СЕТАМ» про день та час розгляду справи повідомлене належним чином, представник до суду не з`явився. Відповідач: Зарічний відділ державної виконавчої служби у м. Суми Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про день та час розгляду справи повідомлений належним чином, представник до суду не з`явився. Суду надано відзив на позовну заяву в якій зазначено, що твердження позивача зводяться до незгоди з виконавчими діями, які нею не оскаржувалися, а тому просить суд в позові відмовити. 3-тя особа: [PERSON] про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, до суду не з`явився. Суд, вислухавши позивачку, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов не підлягає задоволенню виходячи з наступного: Судом встановлено, що вона [PERSON] перебувала у шлюбі з [PERSON] з 28 липня 2017 року. Заочним рішенням Зарічного районного суду м. Суми від 05 жовтня 2023 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано і визнано об`єктом спільної сумісної власності легковий автомобіль SUBARU, модель LEGACY, 2008 року випуску і визнано за позивачкою право власності на 1/2 частину цього автомобіля, що підтверджується копією рішення суду(а.с.236-238). Позивачці під час розгляду Зарічним районним судом м. Суми цивільної справи №592/1646/23 стало відомо, що в провадження Зарічного районного відділу державної виконавчої служби у м. Суми Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції перебуває виконавче провадження №53901612 про стягнення з боржника - її колишнього чоловіка [PERSON] , заборгованості по аліментам на дитину від першого шлюбу. 28.01.2023 року нарядом патрульної служби затримано автомобіль SUBARU, модель LEGACY, 2008 року випуску і направлено його на спеціальний майданчик, за адресою: [ADDRESS] . 12.052023 року Зарічний ВДВС у м. Суми Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції направив документи до Державного підприємства «СЕТАМ» для проведення торгів. 17.07.2023 року відбувся 3-й тур торгів і був визначений переможець електронних торгів. 09.08.2023 року нею було направлено заяву про зупинення торгів, так як автомобіль був придбаний нею за час перебування у шлюбі з [PERSON] .. Тобто судом встановлено, що електронні торги відбулися 17 липня 2023 року, а запит про зупинення проведення торгів позивачкою було направлено лише 09 серпня 2023 року, тобто вже після проведення торгів. Судом встановлено, що процедура реалізації майна на прилюдних, в тому числі електронних торгах, полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця-учасника торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних (електронних) торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна. Відчуження майна з прилюдних (електронних) торгів відноситься до угод купівлі-продажу. Враховуючи те, що складення акту про реалізацію арештованого майна відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною та скасовуватися у судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені ч.ч.1-3 та ч.6\~ст.203 ЦК України. Аналіз положень\~Закону України «Про виконавче провадження»\~й Інструкції з примусового виконання рішень свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і\~стаття 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів із реалізації арештованого майна. Дії державного виконавця у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними в зазначений спосіб. Суд звертає увагу, що позовна заява не містить посилань на право, яке буде відновлено шляхом визнання торгів недійсними, оскільки у разі наявності підстав для визнання публічних торгів недійсними у первісний стан шляхом реституції повертаються сторони договору\~організатор торгів та їх переможець, після цього майно підлягає повторному продажу з публічних торгів, так як задоволення позову про визнання торгів недійсними не скасовує судового рішення, для виконання якого такі торги були проведені. Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК Україникожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з частиною першої статті 15, частиною першою статті 16 ЦК Україникожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 частини першоїстатті 3 ЦК України). Тлумачення змісту якстатті 3\~ЦК України загалом, так і пункту 6статті 3\~ЦК України свідчить, що загальні засади (принципи) цивільного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, в першу чергу акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, проявляється в тому, що загальні засади (принципи) за своєю суттю є нормами прямої дії та повинні враховуватися, зокрема, під час тлумачення норм, що містяться в актах цивільного законодавства. Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку, регламентуються Законом України «Про виконавче провадження». Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження»(тут і далі - у редакції, чинній начас виникнення спірних правовідносин) виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цьогоЗаконупідлягають примусовому виконанню. Устатті 48\~Закону України\~«Про виконавче\~провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Згідно з частинами першою, другою статті 61\~Закону України\~«Про виконавче\~провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмійстатті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Аналіз положень Закону України\~«Про виконавче\~провадження» свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і стаття 650 ЦК України,\~такий спосіб\~реалізації майна,\~як його\~продаж на\~прилюдних торгах\~і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна. Відповідно до наведених правових норм виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими виконавча служба укладає відповідний договір. Згідно з пунктом 1 Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, в редакції, чинній на час проведення електронних торгів, електронні торги - продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 02 листопада 2021 року у справі № 925/1351/19 (провадження № 12-35гс21) дійшла висновку про те, що, з огляду на правову природу процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, проведення процедури прилюдних торгів є правочином. Такий висновок узгоджується й з нормами статей 650,655 та частини четвертої статті 656 ЦК України, які відносять до договорів купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах, публічних торгах та визначають, що до таких договорів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. У правовій доктрині сформульовано точку зору, згідно з якою продавцем майна, яке реалізується з торгів у межах виконання рішення суду, є власник майна, оскільки саме його майно продається; держава не переносить на себе право власності на це майно і діє в зазначеному випадку від імені власника-боржника. Таким чином, з аналізу змісту статей 203, 215, 650, 655 і 656 ЦК України, положень Порядку реалізації арештованого майна вбачається, що: реалізація майна на прилюдних торгах полягає у продажі майна, за яким продавцем відчужуваного майна є боржник, переможець прилюдних торгів виступає покупцем, а особами, які мають право примусового продажу такого майна, є державна виконавча служба (приватний виконавець) та організатор електронних торгів; складання за результатами проведення прилюдних торгів акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином. Такий висновок Верховний Суд виклав у постанові від 03 червня 2024 року у справі № 587/2230/21 (провадження № 61-5981сво23). У постанові\~Великої Палати\~Верховного Суду\~від 15\~січня 2020\~року у\~справі № 367/6231/16-ц (провадження № 14-529цс19) зазначено, що для застосування наслідків недотримання вимог закону під час вирішення спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог законодавства під час проведення електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. Подібний за змістом висновок також викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 11 вересня 2024 року у справі № 554/154/22 (провадження № 14-24цс24). Так, ДП СЕТАМ відповідно до наказу Міністерства юстиції України 29 березня 2019 року № 10008/5 "Про визначення організатора електронних, торгів за фіксованою ціною" та Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року, є організатором електронних торгів та уповноважене на забезпечення здійснення заходів із створення та супроводження програмного забезпечення системи електронних технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у системі, здійснення організації та проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком. Згідно із Порядком Організатор це державне підприємство, яке належить до сфери управління Міністерства юстиції України та уповноважене відповідно до законодавства на забезпечення здійснення заходів із створення та супроводження програмного забезпечення Системи, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у Системі, здійснення організації та проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій передбачених цим Порядком. Разом з тим, потребує уваги та обставина, що згідно пункту 11 розділ І Порядку зазначено, що інформація про майно, включене до лота, виставленої електронні торги (торги за фіксованою ціною), вноситься Організатором згідно документами, наданими відповідно до пунктів 2, 3 розділу II цього Порядку. Тобто документів підготовленими державною виконавчою службою або приватним виконавцем. Відповідно до п.п. 3. 4 розділу II Порядку "державний виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після закінчення десятиденного строку для подач заперечень сторін виконавчого провадження проти визначення вартості (опік майна у разі відсутності таких заперечень готує проект заявки на реалізації арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу, і направляє його начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі до Системи для проведення реалізації майна. Начальник відділу державної виконавчої служби після отримання проекту заявки та документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до трьох робочих днів перевіряє ні документи па відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання н демонстрації майна та у разі виявлення порушень визначає їх перелік та встановлює строк для усунення порушень, який не повинен перевищувати трьох робочих днів, а у разі, якщо відповідно до законодавства реалізація майна неможлива, документи щодо передачі майна на реалізацію повертаються державному виконавцю, який їх подав, із зазначенням визначених законодавством підстав, що унеможливлюють реалізацію майна. У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 3 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її Організатору в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів у Систему". В той же час, відповідно до абзацу 4 пункту 4 розділу II Порядку перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відповідного органу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Таким чином, інформаційне повідомлення про лот формується Організатором виключно на підставі заявки виконавця. ДП "СЕТАМ" виконує функції Організатора електронних торгів, який діє в межах повноважень, визначених Порядком. Для визнання судом електронних торгів недійсним необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. Єдиною підставою для визнання електронних торгів недійсними позивачка [PERSON] у позовній заяві зазначає незгоду з виконавичми діями, які нею не оскаржувалися, а також про виконавчі дії, які пов`язані з підготовкою до електронних торгів. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15 травня 2019 року у справі № 678/301/12 (провадження № 14-624цс18) зазначила, що правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства\~юстиції України\~від 27\~жовтня 1999\~року №\~68/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02 листопада 1999 року за № 745/4038. Порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України\~«Про виконавче\~провадження» до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо, підлягають оскарженню у порядку, передбаченому цим Законом. За таких обставин, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для визнання електронних торгів недійсними. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed