Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-20 00:00:00

Позивач в особі свого представника - адвоката Дриги Л.В. звернувся до суду з позовом про визначення додаткового\~строку,\~достатнього для\~подання заяви\~про прийняття\~спадщини, після померлого [INFO] [PERSON] . Позивач є онуком померлого та спадкоємцем його майна за заповітом від 16.07.2020 року, але протягом шести місяців після її смерті не подавав заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки уважав, що дбаючи про спадкове майно таким чином прийняв спадщину. У лютому 2023 року в Чигиринській державній нотаріальній конторі він отримав розяснення про продовження процесуальних строків для прийняття спадщини. Наприкінці 2024 року він звернувся до нотаріальної контори з метою оформлення спадщини за заповітом, однак йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строку подання заяви про прийняття спащини. Однак, позивач зазначає, що Постановою КМУ від 28.02.2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», було визначено продовжити до десяти місяців строк для подачі заяв про прийняття спадщини. А тому, просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] тривалістю у три місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили. Позивач у судовому засіданні підтримав позовну заяву, додавши, що він постійно доглядав за своїм дідом по лінії матері, який склав на нього заповіт та зазначив, що закінчення шестимісячного строку прийняття спадщини припало на воєнний стан в Україні. Позивачу було відомо про те, що на час дії воєнного стану строк для прийняття спадщини не встановлюється, а тому враховуючи це, позивач не звертався із заявою про оформлення спадщини. Представниця позивача - адвокат Дрига Л.В. у судовому засіданні позовні вимоги підтримала повністю, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві, просила їх задовольнити. Представник відповідача,\~будучи належним\~чином повідомлений\~про час\~та місце\~розгляду справи,\~в судове засідання не з'явився, надіславши відзив на позов, в якому просить розглянути справу без представника сільської ради та про визнання позову в повному обсязі. Свідок [PERSON] підтвердила суду про те, що їй відомі обставини проживання та смерті [PERSON] , за яким саме позивач постійно доглядав, за що той і склав на нього заповіт та який , на підставі роз`яснень органів влади, що у зв`язку із введенням воєнного стану строки для подачі даної заяви продовжені, був упевнений, що не пропустив строк для подачі заяви для прийняття спадщини. Суд, вислухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, приходить до таких висновків. У судовому засіданні знайшов підтвердження факт, що відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 27.12.2022 року, [INFO] помер [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина на території Медведівської сільської ради Черкаського району Черкаської області. Судом встановлено та вбачається з довідки № 49 від 13.02.2025 року, виданої виконавчим комітетом Медведівської сільської\~ради Черкаського району Черкаської області, [PERSON] на день своєї смерті [INFO] був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . При цьому, інших членів сім`ї та утриманців за вказаною адресою на день смерті [PERSON] не зареєстровано. Відповідно до заповіту від 16 липня 2020 року, посвідченого секретарем виконавчого комітету Медведівської сільської\~ради Черкаського району Черкаської області та зареєстрованого в книзі запису нотаріальних дій за № 23, який на день смерті заповідача не змінено і не скасовано, [PERSON] все належне йому на день смерті майно, та все, на що він за законом матиме право, заповів [PERSON] - позивачу у справі. Відповідно до постанови державного нотаріуса Чигиринської державної нотаріальної контори Курило Я.В. № 63/02-31 від 06.02.2025 року позивачеві відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у звязку з неприйняттям спадщини у встановленому законом порядку. За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Подання заяви про прийняття спадщини є дією, що її повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину у разі, коли він не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). З матеріалів справи встановлено, що строк прийняття спадщини після смерті [PERSON] сплинув 04 червня 2023 року. Так, у правовій позиції, викладеній в Постанові Верховного Суду від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17, зокрема зазначено: «Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви». Водночас, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану",Указом Президента України від 24.02.2022 року №64/2022 було введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався. Позивач зазначає, що закінчення шестимісячного строку прийняття спадщини припало на воєнний стан в Україні. Утім впровадження в Україні воєнного стану зумовило внесення змін у нормативно-правовіакти, що регулюють порядок прийняття спадщини. Воєнний стан в Україні введено Указом Президента України від 24лютого 2022 року №64 «Про введення воєнного станув Україні» до якого були внесені зміни Указом від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-IX, Указом від 18 квітня 2022 року № 259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-IX, Указом від 17 травня 2022 року № 341/2022, затвердженим Законом України від 22 травня 2022 року № 2263-IX, Указом від 12 серпня 2022 року № 573/2022, затвердженим Законом України від 15 серпня 2022 року № 2500-IX, Указом від 7 листопада 2022 року № 757/2022, затвердженим Законом України від 16 листопада 2022 року № 2738-IX, та Указом від 6 лютого 2023 року № 58/2023, затвердженим Законом України від 7 лютого 2023 року №2915-IX, Указом від 1 травня 2023 року №254/2023, затвердженим Законом України від 2 травня 2023 року №3057-ІХ, Указом від 26 липня 2023 року №451/2023, затвердженим Законом України від 27 липня 2023 року №3275-ІХ, Указом від 6 листопада 2023 року №734/2023, затвердженим Законом України від 8 листопада 2023 року №3429-ІХ, Указом від 5 лютого 2024 року №49/2024, затвердженим Законом України від 6 лютого 2024 року №3564-ІХ, та Указом від 6 травня 2024 року № 271/2024, затвердженим Законом України від 8 травня 2024 року №3684-ІХ), строк дії воєнного стану в Україні продовжується з 05 години 30 хвилин 12 серпня 2024 року на 90 діб. Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу ПрезидентаУкраїни від24лютого 2022р.№ 64 Про введення воєнного стану в Україні Кабінет Міністрів України 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». А з 29.06.2022 року діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 року №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану». Так, пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» було передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Разом з тим, 25.01.2023 року Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив такий висновок. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття (ст. 1270 ЦК України). Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви які про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). Спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (ч. 1ст. 1273 ЦК України). Установити, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин). Тлумачення вказаних норм, з урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що: правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (ст. ст. 1270, 1272 ЦК України), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (ч. 2 ст. 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України). З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. 19.06.2023 року набрав чинності підпункт 2 пункту 3 постанови КМУ від 09.05.2023 року № 469 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану», яким виключено пункт 3 постанови КМУ від 28.02.2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», якою було встановлено, що протягом строку для прийняття спадщини або відмови від його ухвалення зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці та свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення терміну для прийняття спадщини. Суд приймає до уваги ті обставини, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, із врахуванням викладених ним обставин та показань свідка. Крім того, суд зазначає, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Дану правову позицію висловив і Верховний Суд у своїх постановах від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17 та від 08.08.2019 року у справі № 235/2032/15-ц. У той же час, як встанволено судом та вбачається з мтаеріалів справи, зокерама із наданих нотаріусами інформацій, після смерті [PERSON] інші спадкоємці із заявами про прийняття спадщини за законом не зверталися, відтак позивач є єдиним спадкоємцем майна померлого. Положеннями ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, як джерело права. Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі "Ілхан проти Туреччини" від 27 червня 2000 року при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. У правовій позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 06.09.2017 року у справі № 6-496цс17 зазначено, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Зважаючи на те, що позивач є спадкоємцем майна [PERSON] за заповітом, однак до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини не звертався, як і не зверталися інші спадкоємці за законом, пропущений строк є незначним, ідсутність заперечень з боку відповідача та беручи до уваги наведене суд вважає, що причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважними та такими, що пов`язані з об`єктивними обставинами і не мають стати підставою для усунення його від права на спадкування. Враховуючи викладені обставини та зібрані докази в їх сукупності, суд вважає можливим визначити позивачеві додатковий строк для подання ним до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини тривалістю саме у два місяці з дня набрання законної сили рішенням суду, оскільки такий строк є достатнім для звернення до нотаріальної контори. На підставі викладеного,

Outcome: partial