Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-21 00:00:00

І. Стислий виклад позиції позивача, відповідачів та третьої особи. [PERSON] звернувся до суду із позовом до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», філія Дніпропетровське обласне управління Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, [PERSON] , про захист прав споживачів, визнання дій неправомірними та зобов`язати вчинити певні дії. Позивач [PERSON] просить суд: - визнати дії Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» щодо відмови у проведенні операції щодо видачі грошових коштів з рахунків громадянина [PERSON] , [INFO] , громадянину [PERSON] , [INFO] , неправомірними; - визнати дії Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» щодо встановлення обмежень по рахункам [PERSON] неправомірними; - зобов`язати Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» здійснити видачу грошових коштів, які знаходяться на рахунках громадянина [PERSON] ( [INFO] , РНОКПП [NUMBER] ), громадянину [PERSON] ( [INFO] , РНОКПП [NUMBER] ). В обґрунтуванні позову [PERSON] зазначає, що у вересні 2024 року він звернувся до ТВБВ №10003/0564 (відділення банку «Державний ощадний банк України») у місті Кам`янське, з наявними оригіналами документів та довіреністю (від 16.09.2024 року, посвідченою приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Бондаренком Р.О., зареєстрованої в реєстрі за №5464) для отримання коштів, які зберігаються на рахунках громадянина [PERSON] .. Під час усного спілкування з працівниками відділення йому було повідомлено, що здійснити видачу коштів в них немає можливості. З їх слів йому потрібно відкрити рахунок на його ім`я (що він у них і зробив), та написати заяву на перерахування коштів з рахунку [PERSON] на його рахунок. \~ \~ \~ \~У відділенні повідомили, що розглянуть його заяву та він зможе отримати кошти. В час наступного візиту йому усно повідомили, що у реалізації його права відмовлено та жодних письмових обґрунтувань відмови йому не буде надано. \~ \~ \~ \~У зв`язку з цими обставинами йому довелось написати письмову заяву до головного офісу та до управління у м. Дніпро. \~ \~ \~ \~Отримавши відповідь від головного офісу та ознайомившись з її змістом вбачається, що банк свідомо перешкоджає у реалізації законного права позивача отримати кошти. \~ \~ \~ \~У відповіді банку містяться посилання на норми законодавства, які не можуть бути застосовані до цих правовідносин. Він, [PERSON] , та [PERSON] , не мають зіпсованої ділової репутації, як зазначив банк, адже вони не є учасниками жодних кримінальних проваджень, пов`язаних з шахрайством або легалізацією доходів, отриманих злочинним шляхом. \~ \~ \~ \~Банк у відповіді помилково застосовує норми законодавства з питань протидії легалізації доходів, отриманих злочинним шляхом, адже це жодним чином не пов`язано з спірними правовідносинами. \~ \~ \~ \~Враховуючи, що банком порушено його право на отримання грошових коштів та інших операцій з банком від імені [PERSON] за законною довіреністю, засвідченою нотаріально, в нього виникла необхідність звернутись до суду для захисту та допомоги в реалізації його законного права. 08 січня 2025 року представник відповідача Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» подав до суду відзив, в якому просив в задоволенні позову відмовити. Зазначив, що позовні вимоги позивача є незаконними, необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню, у зв`язку з наступним. При перевірці довіреності, департаментом безпеки АТ «Ощадбанк» візуальним співставленням підписів наявна розбіжність у виконанні підпису [PERSON] на довіреності, в паспорті громадянина України та посвідченні достовірності документів [PERSON] .. З 25.06.2021 (дата проходження останньої ідентифікації [PERSON] ) відсутні відомості та спілкування банка безпосередньо з клієнтом. За результатами проведеного аналізу операція зі зняття коштів з рахунку [PERSON] визнана підозрілою. Крім того, адреса за якою проживав [PERSON] , та яка зазначена в заяві про відкриття рахунків: [ADDRESS] . Підтвердити чи спростувати факт смерті клієнта [PERSON] не видається можливим, також не є можливим встановити контакт з клієнтом, чи дійсно представник по довіреності діє від його імені, оскільки м.Шахтарськ, Донецької області з 2014 фактично контролюється російською окупаційною владою та включене Верховною Радою України до складу тимчасово окупованих територій України. З метою мінімізації ризиків ділових відносин, згідно вимог підпункту 3 пункту 68 Положення НБУ №65 05.06.2023, на підставі абзацу 7 частини 1 статті 15 Закону про ПВК/ФТ, встановлено обмеження на здійснення видаткових операцій до моменту проходження клієнтом ідентифікації/верифікації згідно вимог ВНД. Встановлено клієнту [PERSON] середній рівень ризику за критерієм 287 Інший критерій середнього рівня ризику на думку Банку з коментарем «Спроба проведення підозрілої фінансової операції». Банком були застосовані обмежувальні заходи у вигляді лімітів на здійснення видаткових операцій за картковими рахунками клієнта. Подальше обслуговування за рахунками клієнта [PERSON] буде можливе виключно після проведення актуалізації даних при зверненні/особистій присутності клієнта якому відкриті рахунки. Зважаючи, що фактичне місце проживання у позовній заяві [PERSON] визначено м.Дніпро, відсутні перешкоди для відвідування будь-якого відділення АТ «Ощадбанк» для проведення актуалізації даних та відновлення обслуговування рахунку. II. Заяви, клопотання позивача, відповідачів та третьої особи. В судовому засіданні представник відповідача Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» адвокат Тихонов В.В. позовні вимоги позивача не визнав, просив відмовити у задоволенні позовної заяви, посилаючись на підставі зазначені у відзиві на позовну заяву. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, посилаючись на обставини зазначені у позовній заяві. В судове засідання представник відповідача філії Дніпропетровське обласне управління Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» не з`явився, повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив. В судове засідання третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, [PERSON] не з`явився, повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив. III. Процесуальні дії по справі. 12 листопада 2024 року ухвалою суду відкрито провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження. 12 листопада 2024 року ухвалою суду клопотання позивача [PERSON] про витребування доказів, задоволено. Витребувано у Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» інформацію з приводу всіх відкритих рахунків на ім`я [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] ; інформацію з привод залишку грошових коштів на всіх відкритих рахунках на ім`я [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] . Вислухавши представника відповідача, ввчивши матеріали цивільної справи, дослідивши надані суду докази, суд вважає позов таким, що не підлягає задоволенню з наступних підстав. IV. Фактичні обставини, встановлені судом, зміст спірних правовідносин з посиланням на докази. Судом встановлено, що 16 вересня 2024 року приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Бондаренком Р.О. було видано довіреність серії НТН 849019, якою засвідчено, що [PERSON] , [INFO] , який зареєстрований: [ADDRESS] уповноважує [PERSON] , [INFO] , представляти його інтереси з усіма необхідними повноваженнями у відносинах з будь-якими банківськими та депозитарними установами України, в тому числі з Акціонерним товариством «Державний ощадний банк України». Дана довіреність зареєстрована в реєстрі за №5464 (а.с.4-5). Зазначене також підтверджується витягом про реєстрацію в Єдиному реєстрі довіреностей (а.с.6). [PERSON] звернувся до ТВБВ №10003/0564 з заявою про перерахунок коштів в сумі залишку по рахунку на його картковий рахунок у зв`язку із втратою картки та тимчасовим переміщенням через військову агресію рф (а.с.11). 01.10.2024 року [PERSON] звернувся до головного офісу Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» та до відділення Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», яке знаходиться у м.Дніпрі, із заявою, в якій зазначив, що йому, як довіреній особі необхідно отримати грошові кошти, які знаходиться на рахунку Клієнта банку [PERSON] , [INFO] . Просить видати йому, [PERSON] готівкою залишок по рахунку, який оформлено на ім`я [PERSON] , у касі відділення банку за адресою: [ADDRESS] , на підставі довіреності від 16.09.2024 року, посвідченою приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Бондаренком Р.О., зареєстрованої в реєстрі за №5464 (а.с.14-16). 14.10.2024 року Акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» було надано відповідь на заяву [PERSON] від 01.10.2024 року, відповідно до якої зазначено, що в ході проведеної, профільним підрозділом Банку, перевірки наданої [PERSON] довіреності та ділової репутації зазначених у ній осіб, отримано інформацію, яка вказує на можливість нанесення фінансових збитків клієнту та репутаційних втрат Банку у разі надання послуг за наданою [PERSON] довіреністю. Повідомлено, що з метою врегулювання питання щодо зняття діючих обмежень по рахункам [PERSON] необхідно особисто звернутись до будь-якого відділення Банку (а.с.12-13). Згідно наданої Акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» інформації про відкритий банківський рахунок та залишок коштів на рахунку на ім`я [PERSON] , вбачається, що в АТ «Державний ощадний банк України» відкритий рахунок - [NUMBER] на ім`я [PERSON] , фактичний 701 486,00 грн.. V. Норми права, які застосовує суд, мотиви їх застосування. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. На підставі ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках Відповідно до ст. 55 Закону України «Про банки і банківську діяльність» відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами Національного банку України та угодами (договорами) між клієнтом та банком. Згідно норм ст.237 ЦК України представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Не є представником особа, яка хоч і діє в чужих інтересах, але від власного імені, а також особа, уповноважена на ведення переговорів щодо можливих у майбутньому правочинів. Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства. Відповідно до статті 244 ЦК України представництво, яке ґрунтується на договорі, може здійснюватися за довіреністю. Довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами. Довіреність на вчинення правочину представником може бути надана особою, яку представляють (довірителем), безпосередньо третій особі. Відповідно до ч. 1 ст. 1074 ЦК України обмеження прав клієнта щодо розпоряджання грошовими коштами, що знаходяться на його рахунку, не допускається, крім випадків обмеження права розпоряджання рахунком за рішенням суду або в інших випадках, встановлених законом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на рахунку, а також у разі зупинення фінансових операцій, які можуть бути пов`язані з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванням тероризму та фінансуванням розповсюдження зброї масового знищення, замороження активів, що пов`язані з тероризмом та його фінансуванням, розповсюдженням зброї масового знищення та його фінансуванням, передбачених законом. Банк не має права встановлювати заборону на встановлення обтяження, але може встановлювати розумну винагороду. Відповідно до\~ст.\~47\~Закону України\~«Про банки\~і банківську\~діяльність» банк\~має право\~надавати банківські\~та інші\~фінансові послуги\~(крім\~страхування),\~а також\~здійснювати іншу\~діяльність,\~визначену в\~цій статті,\~як у\~національній,\~так і\~в іноземній\~валюті. Банк має право здійснювати банківську діяльність на підставі банківської ліцензії шляхом надання банківських послуг.\~ Відповідно до ст. 48 Закону України «Про банки і банківську діяльність» банкам забороняється здійснювати ризикову діяльність, що загрожує інтересам вкладників чи інших кредиторів банку. Відповідно до\~п.1\~ч.2\~ст.\~6\~Закону України\~«Про запобігання\~та протидію\~легалізації (відмиванню)\~доходів,\~одержаних злочинним\~шляхом,\~фінансуванню тероризму\~та фінансуванню\~розповсюдження зброї\~масового знищення»\~суб`єктами первинного\~фінансового моніторингу\~є: банки, страховики (у тому числі під час здійснення діяльності з перестрахування), страхові (перестрахові) брокери, кредитні спілки, ломбарди та інші фінансові установи. Тобто, АТ «Ощадбанк» є суб`єктом первинного фінансового моніторингу. Відповідно до п.4 ч.2 ст. 8 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення»\~суб`єкт первинного фінансового моніторингу зобов`язаний: здійснювати належну перевірку нових клієнтів, а також існуючих клієнтів. Відповідно до\~ч.4\~ст.\~11\~Закону України\~«Про запобігання\~та протидію\~легалізації (відмиванню)\~доходів,\~одержаних злочинним\~шляхом,\~фінансуванню тероризму\~та фінансуванню\~розповсюдження зброї\~масового знищення»\~належна перевірка\~здійснюється в\~разі: встановлення\~ділових відносин\~(крім\~ділових відносин,\~встановлених на\~підставі договорів\~страхування,\~що не\~містять накопичувальної\~складової та\~загальна страхова\~премія за\~якими не\~перевищує 40\~тисяч гривень\~або її\~сума еквівалентна\~зазначеній сумі,\~у тому\~числі в\~іноземній валюті;\~а також\~крім встановлення\~ділових відносин,\~що виникають\~на підставі\~договорів про\~участь у\~лотереї,\~за умови\~що розмір\~ставки учасника\~не перевищує\~5\~тисяч гривень); наявності\~підозри; здійснення\~платіжних операцій\~(у\~тому числі\~міжнародних)\~без відкриття\~рахунка; проведення\~фінансової операції\~з віртуальними\~активами на\~суму,\~що дорівнює\~чи перевищує\~30\~тисяч гривень; виникнення\~сумнівів у\~достовірності чи\~повноті раніше\~отриманих ідентифікаційних\~даних клієнта; проведення разової фінансової операції без встановлення ділових відносин з клієнтами, якщо сума фінансової операції дорівнює або перевищує суму, визначену\~частиною першою\~статті 20 цього Закону. Відповідно до ч.15 ст. 11 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» повторна ідентифікація та верифікація клієнта (його представника) не є обов`язковими, якщо ця особа раніше була ідентифікована та верифікована згідно з вимогами закону, за умови відсутності у суб`єкта первинного фінансового моніторингу підозр та/або підстав вважати, що наявні документи, дані та/або інформація про клієнта (представника клієнта) є нечинними (недійсними) та/або неактуальними. Відповідно до абз.7 ч. 1 ст. 15 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» вбачається, що суб`єкт первинного фінансового моніторингу має право відмовитися від проведення підозрілої фінансової операції. Загальні вимоги щодо виконання банками законодавства України з питань фінансового моніторингу встановлені Положенням про здійснення банками фінансового моніторингу, затверджених постановою Правління НБУ №65 від 19.05.2020р.. Пунктами 34,\~35\~Постанови Правління\~Національного банку\~України №65\~від 19.05.2020\~року «Про\~затвердження Положення\~про здійснення\~банками фінансового\~моніторингу» вбачається,\~що банк\~зобов`язаний\~у своїй\~діяльності застосовувати\~ризик-орієнтований\~підхід,\~що має\~бути пропорційним\~характеру та\~масштабу діяльності\~банку. Ризик-орієнтований підхід має застосовуватися банком на безперервній основі та забезпечувати виявлення, ідентифікацію, оцінку всіх наявних та потенційних ризиків ВК/ФТ, притаманних діяльності банку (ризик-профілю банку) та його клієнтам, а також передбачати своєчасне розроблення заходів з управління ризиками ВК/ФТ, їх мінімізації. Пунктами 45, 46 Постанови Правління Національного банку України №65 від 19.05.2020 року «Про затвердження Положення про здійснення банками фінансового моніторингу» вбачається, що критерії ризиків визначаються банком самостійно з урахуванням критеріїв ризиків, установлених Національним банком у\~додатку 19\~до цього\~Положення,\~типологічних досліджень\~СУО,\~результатів національної\~оцінки ризиків,\~а також\~рекомендацій Національного\~банку. Банк визначає пріоритетність/значущість розроблених критеріїв ризику, враховуючи можливі наслідки/вплив таких ризиків, та встановлює їм відповідну питому вагу для здійснення подальшої оцінки рівня ризику. Відповідно до підпункту 3 пункту 68 Постанови Правління Національного банку України №65 від 19.05.2020 року «Про затвердження Положення про здійснення банками фінансового моніторингу» вбачається, що заходи з управління ризиками ВК/ФТ (легалізація (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та/або фінансування розповсюдження зброї масового знищення), зокрема, включають: застосування лімітів, інших інструментів, які обмежують використання окремої послуги/продукту. Відповідно до ч.5 Порядку моніторингу фінансових операцій, їх реєстрації та здійснення інформаційного обміну з СУО, який є додатком 15 Постанови Правління Національного банку України №65 від 19.05.2020 року «Про затвердження Положення про здійснення банками фінансового моніторингу» вбачається, що банк самостійно розробляє перелік індикаторів підозрілості фінансових операцій з урахуванням індикаторів, зазначених у\~додатку 20\~до Положення про здійснення банками фінансового моніторингу (далі - Положення), типологічних досліджень СУО та рекомендацій Національного банку в сфері ПВК/ФТ. Відповідно до ч.12 додатку 1 Постанови Правління Національного банку України №65 від 19.05.2020 року «Про затвердження Положення про здійснення банками фінансового моніторингу» вбачається, що якщо за результатами моніторингу ділових відносин клієнта банк виявляє підозрілі фінансові операції (діяльність), то банк за потреби вживає заходів щодо переоцінки рівня ризику таких ділових відносин з клієнтом та вживає ПЗНП у разі присвоєння високого рівня ризику. Відповідно до\~ч.4\~додатку 6\~Постанови Правління\~Національного банку\~України №65\~від 19.05.2020\~року «Про\~затвердження Положення\~про здійснення\~банками фінансового\~моніторингу» вбачається,\~що під\~час здійснення\~ПЗНП (посилені\~заходи належної\~перевірки)\~банк обирає\~вид необхідного\~до вжиття\~заходу залежно\~від виявлених\~ризиків,\~притаманних діловим\~відносинам (фінансовій\~операції без\~встановлення ділових\~відносин)\~із клієнтом,\~та що\~є пропорційним\~таким ризикам.\~Такими заходами,\~зокрема,\~можуть бути: отримання додаткової інформації щодо клієнта шляхом пошуку інформації про нього у відкритих джерелах (наприклад, офіційних джерелах, публічних реєстрах, вебсайтах авторитетних видань); установлення певних обмежень/лімітів на використання клієнтом послуги/продукту банком [зокрема щодо обсягів діяльності, сум фінансових операцій, держав (юрисдикцій), контрагентів]. Таким чином, АТ «Ощадбанк» встановив обмеження на видаткові операції клієнта та обмеження використання клієнтом системами дистанційного банківського обслуговування, здійснюючи свої функції суб`єкта первинного фінансового моніторингу, покладені на нього в силу приписів Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» та вказані дії не суперечать вимогам чинного законодавства України, що свідчить про безпідставність позовних вимог. Згідно з ч.1\~ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Статтею 77 ЦПК України\~належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Згідно\~ст. 80 ЦПК України\~достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно з ч.1\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.6\~ст.81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Європейський суд\~з прав\~людини вказав,\~що згідно\~з його\~усталеною практикою,\~яка відображає\~принцип,\~пов`язаний\~з належним\~здійсненням правосуддя,\~у рішеннях\~судів та\~інших органів\~з вирішення\~спорівмають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Таким чином, аналізуючи в сукупності досліджені докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги [PERSON] до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», філія Дніпропетровське обласне управління Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, [PERSON] , про захист прав споживачів, визнання дій неправомірними та зобов`язати вчинити певні дії, є необґрунтованими, а відтак задоволенню не підлягають. VI. Розподіл судових витрат. На підставі ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається у разі відмови в позові - на позивача. Враховуючи викладене та

Outcome: dismissed