Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-25 00:00:00

\~ \~ \~ \~ 28 лютого 2025 року акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» звернулося до суду з даним позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором від 04 жовтня 2022 року в розмірі 45 634 (сорок п`ять тисяч шістсот тридцять чотири) гривні 88 копійок та судові витрати по справі в розмірі 2422 гривні 40 коп. посилаючись на те, що 04 жовтня 2022 року між позивачем і відповідачем була підписана Анкета - заява про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг № б/н від 04 жовтня 2022 року, згідно якої [PERSON] було відкрито кредитний рахунок та встановлено початковий кредитний ліміт. Відповідач підписанням даної заяви підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з "Умовами та правилами надання банківських послуг" та "Тарифами Банку", які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, складає між ним та банком договір про надання банківських послуг (Далі-Договір), що підтверджується підписом у заяві. Позивач свої зобов`язання за Договором виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах передбачених Договором та в межах встановленого кредитного ліміту. Відповідач зобов`язався повернути витрачену частину кредитного ліміту відповідно до умов Договору, однак зі своєї сторони порушив умови Договору, внаслідок чого утворилась заборгованість, яка станом на 05.02.2025 становить 45 634 (сорок п`ять тисяч шістсот тридцять чотири) гривні 88 копійок, яка складається із заборгованості за тілом кредиту. Згідно протоколу автоматизованого розподілу, вищевказані матеріали заяви передані для розгляду судді Тітову М.Б. Ухвалою судді Богуславського районного суду Київської області Тітова М.Б. від 13 березня 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи на 17 квітня 2025 року за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи. (а.с. 41). Одночасно з позовною заявою, представник позивача подала клопотання в якому просила суд розглядати справу зв її відсутності, підтримала позовні вимоги у повному обсязі та не заперечував проти ухвалення заочного рішення. Відповідач [PERSON] 26 травня 2025 року звернувся до суду із заявою, в якій просить розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги визнав в повному обсязі та клопоче перед судом про розстрочку виконання рішення суду до одного року у зв`язку з тяжким матеріальним становищем, з врахуванням його статусу учасника бойових дій та зменшенням розміру доходу. Згідно з вимогами частини другої статті 247 ЦПК України - фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає за необхідне позов задовольнити, виходячи із наступних підстав. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до вимог ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до вимог ст. ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексу. Відповідно до вимог ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. 04 жовтня 2022 [PERSON] підписав паспорт споживчого кредиту, згідно з яким погодився отримати від АТ КБ «ПриватБанк» кредитні кошти у вигляді відновлювальної кредитної лінії, шляхом встановлення кредитного ліміту на кредитній картці, на строк 12 місяців з пролонгацією. Відповідно до паспорта споживчого кредиту розмір процентної ставки поза межами пільгового періоду становить від 36% до 42% річних в залежності від типу кредитної картки. 04 жовтня 2022 [PERSON] підписав заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ КБ «ПриватБанк», згідно з яким погодився отримати від АТ КБ «ПриватБанк» кредитні кошти у вигляді відновлювальної кредитної лінії, шляхом встановлення кредитного ліміту на кредитній картці, на строк 12 місяців з пролонгацією. Відповідно до змісту даної заяви розмір процентної ставки поза межами пільгового періоду становить від 51,09% до 51,76% річних в залежності від типу кредитної картки. При невиконанні зобов`язання щодо повернення кредиту розмір процентної ставки становить від 81,6% до 84,0% в залежності від типу кредитної картки. Відповідно до розрахунку заборгованості, станом на 05.02.2025 заборгованість відповідача перед позивачем становить 45 634 (сорок п`ять тисяч шістсот тридцять чотири) гривні 88 копійок, яка складається із заборгованості за тілом кредиту. Розрахунок заборгованості підтверджується наданою представником банку випискою по картковому рахунку відповідача. Вирішуючи даний спір суд враховує наступні положення чинного законодавства України. Відповідно до частин 1, 2 статті 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини 1 статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною 2 статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Згідно з частиною 2 ст. 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Згідно із частиною 1 статті 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Відповідно до ст.610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Судом встановлено, що відповідач з умовами договору був ознайомлений, підписав заяву та паспорт споживчого кредиту і отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок, однак умови договору порушив. Враховуючи викладене, суд вважає, що згідно ст.611 ЦК України підлягають до задоволення вимоги позивача про стягнення коштів, оскільки відповідачем були порушені умови зобов`язання, обумовлені договором. Згідно вимог ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідач відзив з відповідними доказами із запереченнями проти позову та в спростування доводів позивача до суду не подав, натомість звернувся до суду із заявою про визнання позовних вимог у повному обсязі. Суд приймає заяву про визнання позову відповідачем відповідно до статті 206 ЦПК України, так як дана заява не суперечить вимогам законодавства та не порушує права та інтереси третіх осіб. Отже, надавши оцінку доказам в їх сукупності, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позовних вимог в повному обсязі. Відповідно до частини першої статті 267 Цивільного процесуального кодексу України суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочення виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні. Згідно з вимогами статті 435 ЦПК України - за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови. При відстроченні або розстроченні виконання судового рішення суд може вжити заходів щодо забезпечення позову. Про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, встановлення чи зміну способу та порядку його виконання або відмову у вчиненні відповідних процесуальних дій постановляється ухвала, яка може бути оскаржена. У необхідних випадках ухвала надсилається установі банку за місцезнаходженням боржника або державному виконавцю, приватному виконавцю. Приймаючи до уваги те, що відповідач в своїй заяві клопоче перед судом про розстрочення рішення суду, посилаючись на тяжке матеріальне становище, суд вважає за можливе при ухваленні рішення про задоволення позову, розстрочити його виконання терміном на один рік, зі сплатою його рівними частинами щомісячно. На підставі ст. 141 ЦПК України судові витрати за сплату судового збору покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно положень частини 1 статті 142 ЦПК України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Аналогічне положення щодо повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, також передбачено частиною 3 статті 7 Закону України про судовий збір. За таких обставин суд вважає за доцільне стягнути із відповідача на користь позивача 50 відсотків сплаченого судового збору за подання позовної заяви, з одночасним поверненням позивачу 50 відсотків сплаченого судового збору, що становить 1 211 гривень 20 копійок в кожному випадку. На підставі викладеного,

Outcome: approved