Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-27 00:00:00

02 квітня 2024 року позивачка звернулася до Києво-Святошинського районного суду Київської області з зазначеним позовом. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що [PERSON] з жовтня 2019 року працювала комплектувальником в Товаристві з обмеженою відповідальністю «Дельта Медікел». Під час виконання трудових обов`язків через неодноразові раптові перенавантаження отримала травму лівого плечового суглоба, вперше наприкінці квітня 2023 року, вдруге в листопаді цього ж року, приблизно в період з 27 по 29 листопада 2023 року. Робота [PERSON] пов`язана з необхідністю прикладання фізичних зусиль під час комплектування товарами, що знаходяться на робочому місці [PERSON] , ящиків, які поступають з попередніх секцій. За наявності великої кількості заявок періодично, наприкінці місяця або кварталу, виникали «аврали», під час яких [PERSON] була вимушена працювати у підвищеному ритмі з прикладанням значних фізичних навантажень впродовж тривалого часу: від 8 до 12 годин поспіль або з невеличкою перервою (10 хвилин). Так було й наприкінці квітня 2023 року, точної дати [PERSON] не пам`ятає, але точно до 22.04.2023. В результаті перенавантажень під час роботи [PERSON] відчула сильний біль у лівому плечовому суглобі, через що 22.04.2023 була вимушена зробити МРТ-дослідження й 01.05.2023 звернутися до лікаря ортопеда-травматолога Комунального некомерційного підприємства Київської обласної ради «Київська обласна клінічна лікарня» (далі КНП КОР «Київська обласна клінічна лікарня»). Проведені дослідження та огляд лікаря виявили у [PERSON] наявність травми, а саме «частковий розрив сухожилля надостного м`язу лівого плечового суглоба, імпіджмент ІІ ст., теносиновіїт довгої головки біцепса, підклюковидний бурсит, ДОА а/к суглобу ІІ ст, больовий синдром». Лікар назначив [PERSON] курс лікування, який [PERSON] пройшла, знаходячись у відпустці, без госпіталізації, оскільки не хотіла створювати проблем для свого роботодавця компанії ТОВ «Дельта Медікел». Зазначене [PERSON] пояснила тим, що їй тоді залишалося всього 1 рік та 4,5 місяці до пенсійного віку. Після того як Позивач вийшла на роботу, де «аврали» ставали все частішими, а навантаження постійно зростали. Завдяки таким фізичним навантаженням під час чергового «авралу» під час виконання трудових обов`язків, приблизно у період з 27 по 30 листопада 2023 року, Позивач відчула сильний різкий біль у лівому плечі. У період з 01 по 07 грудня 2023 [PERSON] знаходилася на амбулаторному лікуванні з діагнозом гостра інфекція верхніх дихальних шляхів, гострий тонзиліт. Під час знаходження на амбулаторному лікуванні із зазначеними діагнозами постійно відчувала біль у лівому плечі. Враховуючи вищезазначене, 02.12.2023 [PERSON] вимушена звернутися до лікаря ортопеда-травматолога (по медичній страховці «Універсальна»), пройшла призначені ним обстеження, що встановили наявність травми лівого плечового суглоба. Копії медичних документів, що це підтверджують, було направлено до ТОВ «Дельта Медікал» члена сім`ї потерпілої [PERSON] з відповідною заявою 18.12.2023. Після виходу на роботу 08.12.2023 біль різко посилився, через що 09.12.2023 [PERSON] вимушена повторно звернутися до відповідного лікаря й з 11.12.2023 по 25.12.2023 перебувала на амбулаторному лікуванні з проходженням блокад у лівий плечовий суглоб. Полегшення після блокад не настало й 25.12.2023 [PERSON] госпіталізували до травматологічного відділення КНП КОР «Київська обласна клінічна лікарня», де 26.12.2023 [PERSON] прооперовано, після чого Позивач знаходиться на амбулаторному лікуванні з метою реабілітації. Після звернення 18.12.2023 року члена сім`ї потерпілої [PERSON] , чоловіка потерпілої [PERSON] , щодо проведення розслідування нещасного випадку на виробництві, що сталися наприкінці квітня та у період з 27 по 30 листопада 2023 року і призвели до травми лівого плечового суглоба, насамперед з частковим розривом сухожилка надостного м`яза, а також звернень 21.12.2023 року, 25.12.2023 року (копії Заяв [PERSON] від 21.12.2023 року та від 25.12.2023 року до Позовної заяви додаються), до ТОВ «Дельта Медікел», було створено Комісію згідно з наказом Відповідача від 28.12.2023 року № 621. 19.02.2024 року директором ТОВ «Дельта Медікел» Гудим А.О. затверджено Акт за формою Н-1/НП про розслідування нещасного випадку, що стався у період з квітня по листопад 2023 року (далі Акт за формою Н-1/НП від 19.02.2024 року або Акт). В Акті за формою Н-1/НП від 19.02.2024 року зазначено, що даний документ був складений з участю чоловіка Позивача [PERSON] , однак, після створення комісії з розслідування нещасного випадку, [PERSON] залучили до участі у ній тільки на початковому етапі, тобто до установчої наради. Чоловік Позивача [PERSON] надав цій комісії всі наявні у нього документи. Разом з цим, до проведення інших дій з розслідування цього нещасного випадку, зокрема перегляду відеозаписів з камери відеоспостереження за відповідні періоди (пункт 4 Акту за формою Н-1/НП від 19.02.2024 року), [PERSON] не запрошували. У висновку комісії, що міститься у пункті 7 Акту за формою Н-1/НП від 19.02.2024 року, зазначається «нещасний випадок з [PERSON] комплектувальником ТОВ «Дельта Медікел» визнано не пов`язаним з виробництвом, як таким, що не підпадає під дію п. 52 Порядку», що не відповідає дійсності. Не погодившись з Актом за формою Н-1/НП від 19.02.2024 року та висновком комісії, члена сім`ї потерпілої - чоловік [PERSON] 13.03.2024 року звернувся із заявою до Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці в якій зазначив що розслідування нещасного випадку, що стався з його дружиною [PERSON] проведено не повно, поверхнево, не об`єктивно та без належного вивчення та надання оцінки усім обставинам справи, просив створити комісію із спеціального розслідування (спеціальну комісію) організувати та провести розслідування нещасних випадків на виробництві, які сталися з комплектувальником ТОВ «Дельта Медікел» [PERSON] наприкінці квітня та у період з 27 по 30 листопада 2023 року і призвели до травми лівого плечового суглоба з необхідністю наступного оперативного втручання та тривалої реабілітації. Центральне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці на звернення чоловіка потерпілої [PERSON] у листі від 19.03.2024 № Ц/3.11/786-ЗВ-24 зазначило, що підстави для організації проведення спеціального розслідування вказаного нещасного випадку відсутні. В пункті 1 Акті згадується тільки повторна, «застаріла», травма (застарілий розрив сухожилля надостного м`язу лівого плечового суглоба), отримана у листопаді 2023 року, оцінки медичним документам первинної травми (квітень травень 2023 року) не надано, наявність або відсутністю зв`язку між цими травмами не встановлено. Натомість цей же пункт Акта містить іншу важливу інформацію, якій під час розслідування належної уваги також приділено не було, а саме, що 20 березня 2023 р. [PERSON] пройшла періодичний медичний огляд, отже на цей період згідно з висновками медичного огляду в неї вже були ознаки відповідного захворювання або вони були відсутні. Від цього вже можна робити попередні висновки щодо можливості (або не можливості) отримання [PERSON] травми виробничого характеру в період з квітня 2023 року. В пункті 3 Акта зазначено, що « [PERSON] працювала за гнучким графіком робіт, 8 годин на день, в період з 08:00 до 20:00, з перервою на обід 1 година». Натомість пункт 4 Акта містить іншу інформацію, а саме, що «середній час знаходження на роботі [PERSON] у квітні та листопаді 2023 р. згідно до даних системи контролю доступу складає відповідно 9 год.26 хв. та 9 год 33 хв.». Пункт 4 Акта містить інформацію «В ході перегляду членами комісії з розслідування нещасного випадку відеозапису з камери відеоспостереження в зоні робочого місця [PERSON] за період з 27.11.2023 по 30.11.2023 ознак нещасного випадку не помічено». Конкретної інформації щодо часу, дати початку та закінчення відеозаписів, які було переглянуто членами комісії, в Акті не зазначено. Виникають питання: «1. Як на відеозапису можна побачити травму внутрішніх органів? 2. Натомість, під час перегляду відеозаписів можна було отримати об`єктивну інформацію щодо реальної тривалості робочого часу, перерв, зокрема обідньої, інтенсивності робіт у ці дні, частоти підіймання та опускання контейнерів з товаром тощо, а з цього можливості або неможливості отримання відповідної внутрішньої травми.». На підставі зазначеного позивач просила суд: - Визнати недійсним та скасувати Акт за формою Н-1/НП про розслідування нещасного випадку, що стався у період з квітня по листопад 2023 року, затверджений 19.02.2023 року; - Визнати нещасний випадок, який стався з [PERSON] наприкінці квітня та у період з 27 по 30 листопада 2023 року, що пов`язаний з виробництвом; - Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «Дельта Медікел» скласти та видати Акт розслідування нещасного випадку за формою Н-1. Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 09 квітня 2024 року провадження у справі було відкрито в порядку спрощеного позовного провадження із викликом сторін. 30 квітня 2024 року від відповідача ТОВ «ДЕЛЬТА МЕДІКЕЛ» до суду подано відзив у якому відповідач просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі з наступних підстав. Позивачем не підтверджено обставини настання нещасного випадку на робочому місці під час виконання трудових обов`язків. Зокрема, не вказано конкретної дати, часу, місця травмування, а формулювання «наприкінці квітня 2023», «приблизно в період з 27 по 30 травня 2023» є неконкретизованими та у формі оціночних суджень. Відсутні факти виклику швидкої допомоги або лікаря на місце роботи у вказаний період часу. Відповідно до Протоколу опитування комплектувальника [PERSON] , від 29.12.2023, Протоколу опитування комплектувальника [PERSON] від 29.12.2023, Протоколу опитування начальника сектору формування роздрібних закупівель [PERSON] від 29.12.2023, вказані особи у квітні та листопаді 2023: скарг від Позивача про травмування під час роботи не отримували; відомостей з будь-яких інших джерел про травмування Позивача під час роботи не мали. Позивачем не надано лікарняну документацію, яка підтверджує, що травма була пов`язана з виробництвом. Відсутність належних і допустимих доказів одержання травми на робочому місці, свідчить, на думку відповідача, про не пов`язаність нещасного випадку з виробництвом. 04 червня 2024 року від відповідача ТОВ «ДЕЛЬТА МЕДІКЕЛ» до суду подано заяву про виконання ухвали суду про витребування доказів та надано письмові докази. 24 червня 2024 року від відповідача ТОВ «ДЕЛЬТА МЕДІКЕЛ» до суду подано додаткові пояснення, у яких представник відповідача просив суд відмовити у задоволенні позову у повному обсязі та просив суд при ухваленні рішення врахувати висновок Великої Палати Верховного Суду викладений у постанові від 22 травня 2024 рок у справі № 227/2301/21, в якому Велика Палата вважає за необхідне відступити від правового висновку Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, сформульованого в постанові від 13 грудня 2023 року у справі № 459/1639/22 (провадження № 61-11890св23), про наявність у суду повноважень щодо визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний із виробництвом. Велика Палата Верховного Суду в розділі в цієї постанови виснувала, що суд не наділений такими повноваженнями, а може лише перевіряти правильність установлення такого факту іншими уповноваженими на те органами. 16 липня 2024 року до суду від третьої особи Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці надійшло пояснення справі, у якому вони зазначили наступне. Позивач мала право звернутися до Державної служби України з питань праці щодо проведення повторного розслідування нещасного випадку, що стався з нею на підприємстві, з проханням видати обов`язкові для виконання роботодавцем приписи за формою Н-9 щодо необхідності проведення розслідування (повторного розслідування) нещасного випадку, затвердження чи перегляду затвердженого акту за формою Н-5 або Н-1, визнання чи невизнання нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом, складання акту за формою Н-5 або Н-1. В такому випадку роботодавець був би зобов`язаний у 5-денний термін після одержання припису за формою Н-9 видати наказ про прийняття зазначених в приписі заходів, а також притягнути до відповідальності працівників, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці. Про виконання заходів роботодавець письмово повідомив би орган Держпраці. Після завершенню розслідування, в разі незгоди зі змістом акту розслідування, з висновками комісії про обставини і причини нещасного випадку, потерпілий має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних і оспорюваних прав, свобод та інтересів. То ж, у разі незгоди позивачки зі змістом акту «Про нещасний випадок невиробничого характеру», з яким її ознайомив роботодавець, вона мала право при підписанні в ньому зазначити наприклад: «3 обставинами нещасного випадку викладеними в акті Н-5 не згоден»; «З висновками комісії з розслідування не згоден»; «При розслідуванні не враховано всі обставини нещасного випадку» і так далі. При цьому чітко сформулювати, з чим саме Позивач не погоджується, та викласти своє бачення обставин справи. До виключної компетенції комісії (спеціальної комісії) з розслідування нещасного випадку належать повноваження з визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, і цей факт не може бути визнаний таким у судовому порядку. Саме комісія (спеціальна комісія) встановлює факт пов`язаності чи не пов`язаності нещасного випадку з виробництвом. 25 вересня 2024 року до суду від позивача надані додаткові пояснення у справі, у яких вона зазначила, що до матеріалів справи не було додано жодного відеоматеріалу, який спростовував би ствердження Позивача, щодо тяжкої фізичної роботи на посаді комплектувальниці товару, де було отримано травму лівого плечового суглобу. Відповідачем надано листи, № 12-150 та № 12-151 від 21 лютого 2024 року, якими, фактично визнає факт настання нещасного випадку, який стався у період з квітня по листопад 2023 року та приймає заходи щодо запобігання подібним нещасним випадкам. Позивач надав суду зразок карти умов праці, який Відповідач повинен був надати суду, з метою встановлення обставин настання нещасного випадку. В вищезазначеній карті зазначається: Гігієнічна оцінка умов праці; Оцінка факторів виробничого середовища і трудового процесу; Оцінка технічного та організаційного рівня; Атестація робочого місця; Рекомендації щодо покращення умов праці, їх економічне обґрунтування. 01 листопада 2024 року від відповідача ТОВ «ДЕЛЬТА МЕДІКЕЛ» до суду подано додаткові пояснення, у яких представник відповідача просив суд відмовити у задоволенні позову у повному обсязі та зазначив, що 04 червня 2024 року відповідачем було долучено до матеріалів справи відеозапис з камери відеоспостереження, який вимагав надати позивач. Щодо супровідних листів та карти умов праці відповідач зазначив, що саме акт розслідування нещасного випадку є документом, який складається комісією за результатом його проведення та містить рішення (висновок) комісії про визнання пов`язаним чи не пов`язаним такого випадку з виробництвом, яке, своєю чергою, приймається більшістю голосів членів комісії. Будь-які інші супровідні листи не можуть підміняти собою документа, що має визначену законом юридичну силу. 11 грудня 2024 року від відповідача ТОВ «ДЕЛЬТА МЕДІКЕЛ» до суду подано відеозапис з камер відеоспостереження складу за період з 27 листопада 2023 року по 30 листопада 2023 року на електронному носії. 03 лютого 2025 року до суду від позивача подано додаткові письмові докази, а саме переписка у менеджері «Viber». 01 квітня 2025 року до суду від позивача подано додаткові пояснення в яких остання зазначила, що надані відеозаписи за період з 27 по 30 листопада 2023 року дають право зробити висновок, що при такій організації робочого процесу, травма лівого плеча [PERSON] цілком могла бути отримана у квітні 2023 року, а наприкінці листопада 2023 року шкода здоров`ю була додатково посилена насамперед через нерівномірність робочого процесу, перенавантаження та наявність частих короткострокових та тривалих різких збільшень інтенсивності праці, а не одночасного підняття важких предметів. Також вищезазначені записи, на думку позивача, підтверджують необ`єктивність проведеного розслідування щодо встановлення факту настання нещасного випадку періодичні порушення Відповідачем норм трудового законодавства у частині перевищення встановленої тривалості робочого дня та зменшення тривалості обідньої перерви, а також через інші порушення організації робочого місця, а саме те, що конвеєр на робочому місця комплектувальника при нормальній організації робочого процесу дозволяє розмістити тільки 4 контейнери (тару) для товару (по правилам вздовж конвеєру), під час інтенсивної праці комплектувальники вимушені ставити їх поперек, щоб вміщувалося 5 контейнерів (поза правил), при дуже інтенсивній знімати надлишкові контейнери й ставити їх на підлогу, потім при зменшенні частоти надходження контейнерів повертати їх на конвеєр (ця маніпуляція здійснюється також поза правил). 29 квітня 2025 року від позивача до суду подано додаткові пояснення, відповідно до яких зазначено щодо ненормованого графіку роботи позивача та підвищення інтенсивності праці упродовж робочого дня. Надано пояснення, що надані відеозаписи за період з 27 по 30 листопада 2023 року дають право зробити висновок, що при такій організації робочого процесу, травма лівого плеча [PERSON] цілком могла бути отримана у квітні 2023 року, а наприкінці листопада 2023 року шкода здоров`ю була додатково посилена насамперед через нерівномірність робочого процесу, наявність частих короткострокових та тривалих різких збільшень інтенсивності праці, а не одночасного підняття важких предметів. Також відеозаписи підтверджують періодичні порушення відповідачем норм трудового законодавства у частині перевищення встановленої тривалості робочого дня та зменшення тривалості обідньої перерви, а також через інші порушення організації трудового процесу. Враховуючи викладене, позивач просила суд долучити додаткові пояснення до матеріалів справи та задовільнити позовні вимоги в повному обсязі 01 травня 2025 року від відповідача до суду подано додаткові пояснення у справі у яких вони зазначили, що суперечливі твердження позивача надані у поясненнях від 01 січня 2025 року додатково підтверджують відсутність нещасних випадків на виробництві. У судовому засіданні 23 травня 2025 року позивач [PERSON] підтримала позовні вимоги та просила суд їх задовольнити. У судовому засіданні 23 травня 2025 року представник відповідача ТОВ «ДЕЛЬТА МЕДІКЕЛ» - Сулима М.І. просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Інші учасники справи у судове засідання 23 травня 2025 року не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Судом встановлено, що [PERSON] з жовтня 2019 року працювала комплектувальником в Товаристві з обмеженою відповідальністю «Дельта Медікел», що не заперечується учасниками справи. Відповідно до пояснювальної записки [PERSON] складеної 07 лютого 2024 року та поданої до ТОВ «Дельта Медікел» наприкінці квітня 2023 року, точного числа остання не пам`ятає, але точно до 22.04.2023 року, в результаті перенавантажень під час роботи вона відчула сильний біль у лівому плечовому суглобі, через що 22 квітня 2023 року була вимушена зробити МРТ-дослідження й 01.05.2023 звернутися до лікаря ортопеда-травматолога КНП КОР «Київська обласна клінічна лікарня». Проведені дослідження та огляд лікаря виявили у неї наявність травми, а саме «частковий розрив сухожилля надостного м`язу лівого плечового суглоба, імпіджмент II ст., теносиновіїт довгої головки біцепса, підклюковидний бурсит, ДОА в/к суглобу І ст. больовий синдром». Лікар назначив [PERSON] курс лікування, який вона пройшла, знаходячись у відпустці, без госпіталізації, оскільки не хотіла створювати проблем для компанії. Зазначене пояснюється тим, що тоді їй залишалося всього 1 рік та 4.5 місяці до пенсійного віку. У період з 01 по 07 грудня 2023 [PERSON] знаходилася на амбулаторному лікуванні з діагнозом гостра інфекція верхніх дихальних шляхів, гострий тонзиліт, під час знаходження на амбулаторному лікуванні із зазначеними діагнозами постійно відчувала біль у лівому плечі. Враховуючи вищезазначене, 02.12.2023 вона була вимушена звернутися до лікаря ортопеда-травматолога, пройшла призначені ним обстеження, що встановили наявність травми лівого плечового суглоба. Копії медичних документів, що це підтверджують, було направлено до ТОВ «Дельта Медікал» моїм чоловіком [PERSON] з відповідною заявою 18.12.2023. Після виходу на роботу 08.12.2023 біль різко посилився, через що 09.12.2023 вона була вимушена повторно звернутися до відповідного лікаря й з 11.12.2023 по 25.12.2023 перебувала на амбулаторному лікуванні з проходженням блокад у лівий плечовий суглоб. Полегшення після блокад не настало й 25.12.2023 її госпіталізували до травматологічного відділення КНП КОР «Київська обласна клінічна лікарня», де 26.12.2023 їй було прооперовано, після чого вона знаходилась на амбулаторному лікуванні з метою реабілітації. В матеріалах справи наявне направлення на планову госпіталізацію Ортопедично-травматологічного центру «Київської обласної клінічної лікарні» від 25 грудня 2023 року, відповідно до якого [PERSON] має діагноз застарілий розрив сухожилля надостного м`язу лівого плечового суглобу, та рекомендовано позивачу лікування. Позивач 13 березня 2024 року звернулася до Центральне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці щодо організації проведення спеціального розслідування нещасного випадку, що стався у період з 27 по 30 листопада 2023 року з комплектувальником ТОВ «Дельта Медікел» [PERSON] . Листом «Про розгляд звернення» від 19 березня 2024 року наданого Центральним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці, останнім повідомлено, що згідно наданих ТОВ «Дельта Медікел» матеріалів розслідування №12-150 від 21.02.2024 (вх. №121/Ц/5-24 від 22.02.2024) нещасного випадку, що стався у період з 27 по 30 листопада 2023 року з комплектувальником ТОВ «Дельта Медікел» [PERSON] , саме: довідки від 27.12.2023, виданої ТОВ «Медичний центр «Імперіал Медіка» та листа №12-17 від 24.01.2024 від КНП КОР «Київська обласна клінічна лікарня», травма, отримана [PERSON] , згідно класифікатора розподілу травм за ступенем тяжкості, відноситься до легкої. Враховуючи вищезазначене, підстави для організації проведення спеціального розслідування вказаного нещасного випадку відсутні. Додатково повідомили, що розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), що не підлягають спеціальному розслідуванню проводяться комісією підприємства відповідно до вимог п. 12 Порядку Твердження щодо легкого ступня тяжкості травми також підтверджується листом Державної служби з питань праці від 28 грудня 2023 року за № 12-399. 22 січня 2022 року ТОВ «УКРТЕХНОЛАБ» склав Протокол № 657/01/22 від 22.01.2022 року щодо проведення досліджень важкості та напруженості умов праці на ТОВ «Дельта Медікел», відповідно до якого оцінка фактичного стану умов праці професії (посади) комплектувальник відповідає 2 класу (допустимі). Згідно з Протоколом опитування завідувача аптечного складу [PERSON] від 08 лютого 2024, опитувана зазначила, що максимальна вага контейнера з товаром на робочому місці комплектувальника не перевищує 5 (п`яти) кілограм; комплектувальник упродовж зміни бере контейнер з товаром, ставить на підлогу та підіймає знову на конвеєр у виняткових випадках. Відповідно до Протоколу № 1 опитування начальника відділу формування та контролю замовлень [PERSON] від 29 грудня 2023 року, останній повідомив, що у період з липня 2023 року він скарг від позивача про травмування під час роботи не отримував; відомостей про травмування позивача під час роботи не мав. Згідно до Протоколу № 2 опитування начальника відділу формування та контролю замовлень [PERSON] від 29 грудня 2023 року, останній повідомив, що з липня по грудень 2023 у позивача не могло бути фізичних перенавантажень та перенапружень окремих органів, що могло б призвести до травмувань; за період з 27 по 30 листопада 2023 на робочому місці Позивача не було умов, що могли призвести до фізичного перевантаження перенапруження. У листках непрацездатності [PERSON] , що наявні в Електронному реєстрі листків непрацездатності Пенсійного фонду України, за періоди з 01.12.2023 по 05.12.2023; з 06.12.2023 по 07.12.2023; з 11.12.2023 по 24.12.2023; з 25.12.2023 по 08.01.2024; з 09.01.2024 по 06.02.2024; з 07.02.2024 по 06.03.2024; з 07.03.2024 по 04.04.2024; за 05.04.2024; з 19.04.2024 по 17.05.2024 в графі «Відмітка про зв`язок медичного випадку з професійною діяльністю працівника» зазначено «Не пов`язаний»; в графі «Причина непрацездатності» зазначено «Тимчасова непрацездатність внаслідок захворювання, або травми, що не пов`язані з нещасним випадком на виробництві». 19 лютого 2024 року директором ТОВ «ДЕЛЬТА МЕДІКЕЛ» затверджено Акт розслідування нещасного випадку, що стався у період з квітня по листопад 2023 року, відповідно до якого комісія з розслідування прийняла рішення, що нещасний випадок з [PERSON] - комплектувальником ТОВ «Дельта Медікел» визнано не пов`язаним з виробництвом, як таким, що не підпадає під дію п. 52 Порядку. Члени комісії із розслідування мали зустріч з чоловіком потерпілого [PERSON] , пояснили його права у зв`язку з настанням нещасного випадку згідно чинного законодавства України та інформували про хід розслідування. Щодо позовної вимоги про визнання нещасного випадку таким, що\~пов`язаний з виробництвом, суд зазначає наступне. Згідно із частинами першою, другою\~статті 153 КЗпП України\~на всіх підприємствах, в установах, організаціях створюються безпечні і нешкідливі умови праці. Забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган, крім випадків укладення між працівником та власником або уповноваженим ним органом трудового договору про дистанційну роботу. У частинах першій та другій\~статті 13 Закону України "Про охорону праці"\~передбачено, що роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці. Згідно з пунктом 5 частини першої\~статті 1 Закону України "Про загальнообов`язкове соціальне страхування"\~нещасний випадок\~обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю працівника або настала його смерть. Відповідно до частини другої\~статті 30 Закону України "Про загальнообов`язкове соціальне страхування"\~факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, відповідно до\~Закону України "Про охорону праці". Згідно зі\~статтею 171 КЗпП України\~роботодавець повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України. Статтею 22 Закону України "Про охорону праці"\~також установлено, що роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням із всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця. Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене в судовому порядку. Отже, обов`язок провести розслідування нещасного випадку та оформити відповідні документи покладено на роботодавця, а в разі його відмови таке питання вирішується посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці. Процедура проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві врегульована Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві № 337. Пунктом 12 Порядку № 337 визначено, що на підприємстві (в установі, організації) утворюється комісія з розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), що не підлягають спеціальному розслідуванню (далі\~комісія). Комісія утворюється наказом роботодавця не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) від безпосереднього керівника робіт, повідомлення від закладу охорони здоров`я, заяви потерпілого, членів його сім`ї чи уповноваженої ним особи. Окрім того, пунктом 29 указаного Порядку визначено, що факт настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) на виробництві може бути встановлено в судовому порядку. Якщо такий факт встановлено в судовому порядку і нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) не підлягають спеціальному розслідуванню, розслідування організовує підприємство (установа, організація), де сталися такі випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), або його правонаступник у разі реорганізації цього підприємства (установи, організації). Пунктом 33 Порядку № 337 передбачено, що комісія (спеціальна комісія) зобов`язана: - провести засідання комісії (спеціальної комісії) з розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), на якому розглянути інформацію про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), розподілити функції між членами комісії, провести зустріч з потерпілим (членами його сім`ї чи уповноваженою ними особою) та скласти протоколи засідання комісії згідно з додатком 4; - обстежити місце, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, та скласти відповідний протокол згідно з додатком 5, розробити ескіз місця, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, згідно з додатком 6 і провести фотографування місця настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), аварії (у разі потреби та можливості); одержати письмові пояснення від роботодавця та його представників, посадових осіб, працівників підприємства (установи, організації), потерпілого (якщо це можливо) згідно з додатком 7, опитати осіб\~свідків нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та осіб, причетних до них, згідно з додатком 8; - вивчити наявні на підприємстві документи та матеріали стосовно нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та у разі потреби надіслати запити до відповідних закладів охорони здоров`я для отримання медичних висновків щодо зв`язку нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) з впливом на потерпілого небезпечних (шкідливих) виробничих факторів та/або факторів важкості та напруженості трудового процесу; - визначити вид події, що призвела до нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), причини нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та обладнання, устатковання, машини, механізми, транспортні засоби, експлуатація яких призвела до настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), відповідно до Класифікатора видів подій, причин, обладнання, устатковання, машин, механізмів, транспортних засобів, що призвели до настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, згідно з додатком 9; - визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; - визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи тощо для встановлення причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння); -з`ясувати обставини та причини настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння); -визначити, пов`язані чи не пов`язані нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) з виробництвом; - установити осіб, які допустили порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці; - розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам та/або гострим професійним захворюванням (отруєнням), у тому числі пропозиції щодо внесення змін до нормативно-правових актів з охорони праці; - скласти акти за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення) згідно з додатком 11 у кількості, визначеній рішенням комісії (спеціальної комісії); у разі настання групових нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого; - розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення), а у разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) із змістом розділів 5, 6, 8, 9 такого акта - обов`язково підписати ці акти з відміткою про наявність окремої думки, яка викладається членом комісії письмово, в якій він обґрунтовано викладає пропозиції до змісту розділів 5, 6, 8, 9 акта (окрема думка додається до цих актів та є їх невід`ємною частиною); - передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування та примірники таких актів керівнику підприємства (установи, організації) або органу, що утворив комісію (спеціальну комісію), для їх розгляду та затвердження; - дотримуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування та задокументовані в акті за формою Н-1. Згідно з пунктом 34 Порядку № 337 рішення щодо визнання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) пов`язаними чи не пов`язаними з виробництвом приймається комісією (спеціальною комісією) шляхом голосування простою більшістю голосів. У разі рівної кількості голосів членів комісії (спеціальної комісії) голос голови комісії (спеціальної комісії) є вирішальним. Відповідно до пункту 52 Порядку № 337 обставинами, за яких нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються пов`язаними з виробництвом, серед інших, є також: - перебування потерпілого на робочому місці, на території підприємства (установи, організації) або в іншому місці під час виконання трудових (посадових) обов`язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття на підприємство (в установу, організацію) до відбуття з нього, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства (установи, організації), у тому числі в робочий і надурочний час; - підготовка до роботи та приведення в порядок після закінчення роботи знарядь виробництва, засобів захисту, одягу, а також здійснення заходів щодо особистої гігієни, пересування працівника з цією метою по території підприємства (установи, організації) перед початком роботи та після її закінчення; - раптове погіршення стану здоров`я потерпілого, одержання травм або його смерть під час виконання трудових (посадових) обов`язків внаслідок впливу шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу, що підтверджено медичним висновком, або у разі, коли потерпілий не пройшов обов`язкового медичного огляду відповідно до законодавства, а робота, що виконувалася, протипоказана потерпілому відповідно до медичного висновку; Відповідно до пункту 58 Порядку № 337 протягом трьох років з дати отримання акта за формою Н-1 потерпілий, член його сім`ї чи уповноважена ними особа або органи, установи та організації, представники яких брали участь у розслідуванні нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), мають право звернутися до роботодавця, Держпраці або її територіального органу щодо призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) у зв`язку з незгодою з обставинами та причинами настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та/або з висновком комісії, які викладені в акті за формою Н-1. За наявності документів, що можуть суттєво вплинути на висновки комісії (спеціальної комісії), роботодавцем, Держпраці або її територіальним органом (або юридичною особою, яка утворювала комісію, та її органом управління) вживаються заходи до призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння). Голова Держпраці або керівник її територіального органу у разі невиконання спеціальною комісією визначених цим Порядком обов`язків має право призначити повторне спеціальне розслідування нещасного випадку, притягти до відповідальності посадових осіб територіального органу Держпраці та підприємства (установи, організації), які допустили порушення вимог цього Порядку. Повторне розслідування (спеціальне розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) проводиться комісією (спеціальною комісією) в іншому складі (із заміною всіх членів комісії). Висновки повторного спеціального розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) можуть бути оскаржені лише у судовому порядку. Зазначені положення Порядку дають підстави дійти висновку, що до\~виключної компетенції комісії (спеціальної комісії) по розслідуванню нещасного випадку належать повноваження з визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, і такий факт не може бути визнаний таким у судовому порядку. Саме комісія (спеціальна комісія) встановлює факт пов`язаності чи не пов`язаності нещасного випадку з виробництвом. Рішення комісії (спеціальної комісії) та відповідний акт можуть бути оскаржені до суду. У цьому випадку суд має встановити наявність або відсутність порушень при їх складанні, у тому числі й перевірити обґрунтованість визнання комісією нещасного випадку таким, що пов`язаний/не пов`язаний з виробництвом, і відповідно до цього ухвалити рішення. Суд неуповноважений встановлювати або вважати доведеним факт\~пов`язаності чи не пов`язаності нещасного випадку з виробництвом, а може лише перевіряти правильність установлення такого факту іншими уповноваженими на те органами. Вказане взаємоузгоджується із правовими висновками, викладеними у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22 травня 2024 року у справі № 227/2301/21, провадження № 14-37цс24. Враховуючи те, що суд не уповноважений встановлювати або вважати доведеним факт пов`язаності чи не пов`язаності нещасного випадку з виробництвом, а може лише перевіряти правильність установлення такого факту іншими уповноваженими на те органами, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні позовної вимоги про визнання нещасного випадку, що стався з [PERSON] наприкінці квітня та у період з 27 по 30 листопада 2023 року, таким, що пов`язаний з виробництвом. Щодо позовних вимог про визнання недійсним та скасування Акут за формою Н-1/НП про розслідування нещасного випадку, що стався у період з квітня по листопад 2023 року, затвердженого 19.02.2023 року та зобов`язання відповідача скласти та видати Акт розслідування нещасного випадку за формою Н-1, суд зазначає наступне. Пунктом 52 Порядку № 337 визначено обставини, за яких нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються пов`язаними з виробництвом. До цих обставин зокрема віднесено: - виконання потерпілим трудових (посадових) обов`язків згідно з внутрішнім трудовим розпорядком підприємства (установи, організації), у тому числі у відрядженні (згідно з внутрішнім трудовим розпорядком підприємства (установи, організації), на яке він відряджений) (підпункт 1); - перебування потерпілого на робочому місці, на території підприємства (установи, організації) або в іншому місці під час виконання трудових (посадових) обов`язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття на підприємство (в установу, організацію) до відбуття з нього, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства (установи, організації), у тому числі в робочий і надурочний час (підпункт 2); - виконання потерпілим дій в інтересах підприємства (установи, організації), де він працює, що не належать до його трудових (посадових) обов`язків (підпункт 5); - перебування на території підприємства (установи, організації) або в іншому визначеному роботодавцем місці у зв`язку з проведенням виробничої наради, одержанням заробітної плати, проходженням обов`язкового медичного огляду, навчання тощо або проведенням з дозволу чи за ініціативою роботодавця професійних і кваліфікаційних конкурсів, спортивних заходів, передбачених колективним договором, за наявності відповідного рішення (наказу, розпорядження тощо) роботодавця (підпункт 13). Згідно з\~ст. 142 КЗпП України\~трудовий розпорядок на підприємствах, в установах, організаціях визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку, які затверджуються трудовими колективами за поданням роботодавця і виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) на основі типових правил. Відповідно до\~ст. 159 КЗпП України\~працівник зобов`язаний: знати і виконувати вимоги нормативних актів про охорону праці, правила поводження з машинами, механізмами, устаткуванням та іншими засобами виробництва, користуватися засобами колективного та індивідуального захисту; додержувати зобов`язань щодо охорони праці, передбачених колективним договором (угодою, трудовим договором) та правилами внутрішнього трудового розпорядку підприємства, установи, організації; проходити у встановленому порядку попередні та періодичні медичні огляди; співробітничати з роботодавцем у справі організації безпечних та нешкідливих умов праці, особисто вживати посильних заходів щодо усунення будь-якої виробничої ситуації, яка створює загрозу його життю чи здоров`ю або людей, які його оточують, і навколишньому природному середовищу, повідомляти про небезпеку свого безпосереднього керівника або посадову особу. Відповідно до положень Порядку № 337 обов`язок щодо визначення, пов`язаний чи непов`язаний нещасний випадок з виробництвом, а також складання за результатами розслідування акту за формою Н-1 належить до виключної компетенції комісії з розслідування. Пунктом 33 Порядку № 337 встановлено, що спеціальна комісія зобов`язана, в тому числі, розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення), а у разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) із змістом розділів 5, 6, 8, 9 такого акта - обов`язково підписати ці акти з відміткою про наявність окремої думки, яка викладається членом комісії письмово, в якій він обґрунтовано викладає пропозиції до змісту розділів 5, 6, 8, 9 акта (окрема думка додається до цих актів та є їх невід`ємною частиною). Тобто, згідно із приписами пункту 33 Порядку № 337 акт за формою Н-1/НП підписується головою і всіма членами спеціальної комісії після оформлення матеріалів спеціального розслідування. У разі незгоди із змістом розділів акта член спеціальної комісії підписує його (їх) з відміткою про наявність окремої думки, яку викладає письмово. Так, за результатами спеціального розслідування було складено Акт за формою Н-1/НП затверджений 19 лютого 2023 року, який підписаний всіма членами комісії. Судом встановлено, що обставини нещасного випадку, які викладені в Акті спеціального розслідування за формою Н-1/НП, затвердженому 19 лютого 2023 року, за змістом відповідають документам, які наявні в матеріалах спеціального розслідування, та рішенням, які були ухвалені на засіданнях спеціальної комісії. Крім того, суд зауважує, що у матеріалах справи наявні листи непрацездатності, які були складені відповідним лікарем за зверненням позивача, та які не містять відмітки за зверненням хворого, що тимчасова непрацездатність виникла внаслідок захворювання, або травми, що пов`язана з нещасним випадком на виробництві. Дослідивши та оцінивши у сукупності матеріали справи, проаналізувавши форму та зміст оспорюваного Акту форми Н-1/НП, матеріали розслідування нещасного випадку, суд дійшов висновку, що повідомлення про нещасний випадок, створення комісії щодо розслідування нещасного випадку, проведення самого розслідування нещасного випадку, складення Акту форми Н-1/НП розслідування нещасного випадку було здійснено відповідно до вимог чинного законодавства. Крім того, позивачем не конкретизовано у чому саме полягає незаконність складення спірного акту, та матеріали справи не містять підтверджень про скористання позивачем своїм правом на проведення повторного розслідування нещасного випадку. Враховуючи вказане вище у сукупності, те, що судом було встановлено, що в Акті форми Н-1/НП розслідування нещасного випадку вказані усі необхідні та передбачені чинним законодавством відомості, суд дійшов висновку про безпідставність твердження позивача про те, зазначений акт є недійсним та не зазначено обґрунтованих підстав для скасування Акту форми Н-1/НП розслідування нещасного випадку. Таким чином, дослідивши та оцінивши вказані вище обставини у їх сукупності, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Відповідно до вимоги ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог та позивачці відмовлено у задоволені позову, то суд не вбачає підстав для відшкодування судових витрат.

Outcome: dismissed