Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-20 00:00:00

\~ \~ \~ \~Миргородська окружна прокуратура Полтавської області, в інтересах держави в особі Лохвицької міської ради Миргородського району Полтавської області, Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області звернулась до суду з позовом до [PERSON] ,\~ [PERSON] і просить визнати недійсним Договір купівлі-продажу між [PERSON] та [PERSON] від 09.12.2022, серія та номер: НСЕ 642196, реєстровий №1194, посвідчений приватним нотаріусом Миргородського районного нотаріального округу Полтавської області Ряжко О.В.; визнати недійсним Договір купівлі-продажу між [PERSON] та [PERSON] від 09.12.2022, серія та номер: НСЕ 642198, реєстровий №1195, посвідчений приватним нотаріусом Миргородського районного нотаріального округу Полтавської області Ряжко О.В.; витребувати із чужого незаконного володіння [PERSON] на користь територіальної громади в особі Лохвицької міської ради Миргородського району Полтавської області земельну ділянку площею 1,4089 га з кадастровим номером 5322682400:00:002:0224 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва; витребувати із чужого незаконного володіння [PERSON] на користь територіальної громади в особі Лохвицької міської ради Миргородського району Полтавської області земельну ділянку площею 1,4088 га з кадастровим номером 5322682400:00:002:0225 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва; витребувати із чужого незаконного володіння [PERSON] на користь територіальної громади в особі Лохвицької міської ради Миргородського району Полтавської області земельну ділянку площею 1,91 га з кадастровим номером 5322682400:00:002:0226 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва; витребувати із чужого незаконного володіння [PERSON] на користь територіальної громади в особі Лохвицької міської ради Миргородського району Полтавської області земельну ділянку площею 1,91 га з кадастровим номером 5322682400:00:002:0227 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва; стягнути з відповідачів 18 168,00 грн судового збору, сплаченого за пред`явлення позову, та 6 056,00 грн - за заяву про його забезпечення. \~ \~ \~ \~Вимоги мотивувані\~тим,\~що рішенням\~Лохвицького районного\~суду Полтавської\~області від\~05.10.2022\~у справі\~№ 538/1262/22\~були задоволені\~позовні вимоги\~ [PERSON] \~до Лохвицької\~міської ради,\~третя особа,\~яка не\~заявляє самостійних\~вимог на\~стороні відповідача\~-\~Перша лохвицька\~державна нотаріальна\~контора,\~про встановлення\~факту родинних\~відносин та\~визнання права\~власності на\~нерухоме майно\~(земельні\~ділянки)\~в порядку\~спадкування за\~законом.\~Встановлений факт\~родинних відносин,\~а саме\~те,\~шо позивачка\~доводиться двоюрідною\~онукою померлій\~ [INFO] \~двоюрідній бабі\~ [PERSON] .\~Визнано за\~ [PERSON] \~в порядку\~спадкування за\~законом після\~померлої право\~на земельну\~частку (пай),\~який належав\~померлій на\~підставі Державного\~акту на\~право власності\~на землю\~серії ІІ-ПЛ\~№050467,\~який зареєстровано\~в Книзі\~записів реєстрації\~державних актів\~на право\~власності на\~землю за\~№ 107.\~При цьому,\~як випливає\~з проекту\~передачі земель\~у приватну\~власність на\~території Гирявоісковецької\~сільської ради\~Миргородського району\~(колишній\~Лохвицький район),\~земельна частка\~(пай)\~складається із\~двох земельних\~ділянок,\~а саме:\~земельної ділянки\~площею 2,8177\~га з\~кадастровим номером\~5322682400:00:002:1233\~та земельної\~ділянки площею\~3,8200\~га з\~кадастровим номером\~5322682400:00:002:1234.\~На підставі\~вищевказаного рішення\~Лохвицького районного\~суду Полтавської\~області від\~05.10.2022\~ за\~ [PERSON] \~16.11.2022\~зареєстровано в\~Державному реєстрі\~речових прав\~на нерухоме\~майно право\~власності на\~ земельну\~ділянку площею\~2,8177\~га з\~кадастровим номером\~5322682400:00:002:1233\~та земельну\~ділянку площею\~3,8200\~га з\~кадастровим номером\~5322682400:00:002:1234,\~номери запису\~про право\~власності 48467295\~та 48467639,\~реєстраційні номери\~об`єктів нерухомого\~майна:\~2660178553060\~та 2660199453060\~відповідно.\~У подальшому,\~09.12.2022\~між [PERSON] \~та [PERSON] \~укладений договір\~купівлі-продажу\~земельної ділянки\~площею 3,8200\~га з\~кадастровим номером\~5322682400:00:002:1234,\~який зареєстровано\~приватним нотаріусом\~Ряжко О.В.\~в реєстрі\~за №\~1194.\~Відповідно до\~п.\~1\~вказаного Договору\~Продавець ( [PERSON] )\~в особі\~представника передає\~у власність\~Покупця ( [PERSON] ),\~а Покупець\~приймає земельні\~ділянки площею\~3,8200\~га,\~що знаходиться\~на території\~Гирявоісковецької сільської\~ради Миргородського\~району Полтавської\~області,\~колишній Лохвицький\~район,\~для ведення\~товарного сільськогосподарського\~виробництва,\~кадастровий номер\~5322682400:00:002:1234.\~Земельна ділянка,\~що продається,\~належить Продавцю\~( [PERSON] )\~на підставі\~рішення Лохвицького\~районного суду\~Полтавської області\~від 05.10.2022\~у справі\~№ 538/1262/22. Право\~власності на\~земельну ділянку\~зареєстроване в\~Державному реєстрі\~речових прав\~на нерухоме\~майно виконавчим\~комітетом Чорнухинської\~сільської ради\~Полтавської області\~16.11.2022\~номер запису\~про право\~власності 48467639,\~реєстраційний номер\~об`єкта нерухомого\~майна:\~2660199453060.Також 09.12.2022 між [PERSON] та [PERSON] укладений Договір купівлі-продажу земельної ділянки площею 2,8177 га з кадастровим номером 5322682400:00:002:1233, який зареєстровано приватним нотаріусом Ряжко О.В. в реєстрі за № 1195. Відповідно до п. 1 вказаного Договору Продавець ( [PERSON] ) в особі представника передає у власність Покупця ( [PERSON] ), а Покупець приймає земельну ділянку площею 2,8177 га, що знаходиться на території Гирявоісковецької сільської ради Миргородського району Полтавської області, колишній Лохвицький район, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер 5322682400:00:002:1233. Земельна ділянка, що продається, належить Продавцю ( [PERSON] ) на підставі рішення Лохвицького районного суду Полтавської області від 05.10.2022\~у справі\~№ 538/1262/22.\~Право власності\~на земельну\~ділянку зареєстроване\~в Державному\~реєстрі речових\~прав на\~нерухоме майно\~виконавчим комітетом\~Чорнухинської сільської\~ради Полтавської\~області 16.11.2022\~номер запису\~про право\~власності 48467295,\~реєстраційний номер\~об`єкта нерухомого\~майна:\~2660178553060.\~13.01.2023\~р.\~Полтавською обласною\~прокуратурою \~рішення Лохвицького\~районного суду\~від 05.10.2022\~у справі\~№ 538/1262/22\~оскаржено до\~Полтавського апеляційного\~суду та\~06.03.2023\~відкрито апеляційне\~провадження.Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна речове право власності на земельну ділянку з кадастровим номером 5322682400:00:002:1234, площею 3,82 га припинено 14.04.2023 (підстава: поділ земельної ділянки). Цього ж дня (14.04.2023) [PERSON] зареєстровано право власності на земельні ділянки з кадастровим номером 5322682400:00:002:0226 площею 1,91 га (номер запису 49990648) та з кадастровим номером 5322682400:00:002:0227 площею 1,91 га (номер запису 49990094). Документи, які подані для реєстрації: договір купівлі - продажу від 09.12.2022 № 1194, технічна документація ТОВ «Землеустрій» від 23.03.2023 щодо поділу земельної ділянки. Аналогічно, згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна речове право власності на земельну ділянку з кадастровим номером 5322682400:00:002:1233, площею 2,8177 га припинено 14.04.2023 у зв`язку з поділом земельної ділянки. Того ж дня [PERSON] зареєстровано право власності на земельні ділянки з кадастровим номером 5322682400:00:002:0224 площею 1,4089 га (номер запису 499988590) та з кадастровим номером 5322682400:00:002:0225 площею 1,4088 га (номер запису 499988223). Документи, які подані для реєстрації: договір купівлі - продажу від 09.12.2022 № 1195, технічна документація ТОВ «Землеустрій» від 23.03.2023 щодо поділу земельної ділянки. Полтавським апеляційним судом 25.05.2023 рішення Лохвицького районного суду Полтавської області від 05.10.2022 у справі № 538/1262/22 скасовано, ухвалено нове, яким у задоволенні позову [PERSON] про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно відмовлено. Враховуючи викладене, прокурор і звернувся до суду з позовом про визнання вказаних вище договорів купівлі-продажу від 09.12.2022 недійсними та витребування із чужого незаконного володіння [PERSON] зазначених вище земельних ділянок. Ухвалою судді від 19.09.2024 вказану позовну заяву було прийнято до розгляду, відкрито провадження та призначено підготовче засідання (а.с.82). Крім того, ухвалою суду від 16.09.2024 накладено арешт на вищевказані земельні ділянки (а.с.73-74). 16.10.2024 представник відповідача [PERSON] - адвокат Волторніст С.М. надіслав відзив на позов, в якому просив відмовити в задоволенні позовних вимог. В обгрунтування відзиву зазначив, що, по-перше, прокуратура не мала права представляти інтереси Лохвицької міської ради в даному спорі. По-друге, зі змісту позовної заяви вбачається, що Миргородською окружною прокуратурою Полтавської області на обгрунтування позовних вимог зазначається, що відповідач 2 є недобросовісним набувачем земельних ділянок, які він придбав у [PERSON] і за які він сплатив кошти на користь власника земельних ділянок. Проте на день вчинення правочинів право власності на земельні ділянки [PERSON] було належним чином зареєстроване, а отже, власник майна мав повне право розпоряджатися своєю власністю в межах закону. Відчуження земельних ділянок з кадастровими номерами 5322682400:00:002:0224 та 5322682400:00:002:0225 було проведено продавцем за ціною, що є більшою за нормативно грошову оцінку земельних ділянок, а тому вказані угоди були укладені в межах норм чинного законодавства. Звертає увагу, що відповідач 2 не був учасником апеляційного перегляду судового рішення Лохвицького районного суду Полтавської області від 05.10.2022 року у справі № 538/1262/22. На момент прийняття рішення про поділ земельних ділянок відповідач 2 вже більше трьох місяців був власником вказаних земельних ділянок, а на земельні ділянки кадастровий номер 5322682400:00:002:1233 та 5322682400:00:002:1234 на той час не було накладено будь-яких заборон, рішення власника земельних ділянок прийняте в межах норм чинного законодавства. Крім того, звертає увагу, що як вказано у Договорах купівлі-продажу земельних ділянок кадастрові номери 5322682400:00:002:1233 та 5322682400:00:002:1234 від 09.12.2022 [PERSON] 02.12.2022 у приватного нотаріуса Миргородського районного нотаріального округу Ряжко О.В. надала довіреність, яка зареєстрована за реєстром № 1140, у відповідності до якої доручила громадянину [PERSON] вчинити дії щодо підписання від її імені 09.12.2022 Договорів купівлі-продажу земельних ділянок. [PERSON] підписуючи Договори купівлі-продажу земельних ділянок діяв виключно в межах повноважень визначених довіреністю від 02.12.2022, а [PERSON] знала та володіла інформацією про укладення правочинів. [PERSON] на момент підписання 09.12.2022 Договорів купівлі-продажу земельних ділянок кадастрові номери 5322682400:00:002:1233\~та 5322682400:00:002:1234\~та в\~подальшому проводячи\~їх поділ,\~не мав\~жодних підстав\~сумніватися в\~те,\~що він\~робить будь-яке\~незаконне рішення,\~більше того,\~всі його\~дії були\~спрямовані на\~те,\~щоб земельні\~ділянки придбані\~у [PERSON] \~були задіяні\~у господарську\~діяльність і\~з них\~до бюджету\~Лохвицької міської\~ради Полтавської\~області надходили\~податки.\~Вважає,\~що у\~даному випадку\~ [PERSON] \~є добросовісним\~набувачем спірних\~земельних ділянок,\~оскільки протилежне\~не встановлено.\~На час\~придбання ним\~спірних земельних\~ділянок,\~їхній тодішній\~власник мав\~право їх\~відчужити,\~оскільки протилежне\~не встановлено.\~При цьому,\~слід зазначити,\~що спірні\~земельні ділянки\~з кадастровими\~номерами 5322682400:00:002:1233\~та 5322682400:00:002:1234\~вибули з\~володіння її\~першого власника\~Лохвицької міської\~ради,\~з мовчазної\~ волі\~останнього,\~який будучи\~відповідачем у\~цивільній справі\~№ 538/1262/22\~не заперечував\~під час\~розгляду Лохвицьким\~районним судом\~Полтавської області\~проти задоволення\~позовної заяви\~на користь\~ [PERSON] \~ (а.с.109-132). 31.10.2024 Миргородська окружна прокуратура Полтавської області надіслала відповідь на відзив, в якому вказано, що аргументи представника відповідача наведені у відзиві не грунтуються на законі та не підтверджуються жодними доказами, а тому не можуть бути прийняті судом (а.с. 135-149). Ухвалою суду від 08.11.2024 залучено до участі у справі, як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог [PERSON] - подружжя відповідача [PERSON] . Ухвалою суду від 20.12.2024 в задоволенні клопотання представника відповідача [PERSON] - адвоката Волторніста С.М. про зупинення провадження відмовлено. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 15.01.2025 підготовче провадження було закрито, справу призначено до судового розгляду по суті. В судовому засіданні прокурор позовні вимоги підтримав, суду пояснив обставини викладені в позові та у відповіді на відзив. Крім того, виступаючи з промовою в судових дебатах, акцентував увагу, що договори купівлі-продажу від 09.12.2022 укладені між сторонами лише через 23 дні після державної реєстрації права власності на вказані земельні ділянки за [PERSON] 16.11.2022р., що зважаючи на обставини цієї справи, не видається проявом добросовісної поведінки, адже намір [PERSON] відчужити земельну ділянку майже відразу після набуття нею прав на земельні ділянки за судовим рішенням після померлої "двоюрідної баби", мали б викликати у [PERSON] , як у покупця, сумнів в законності набуття нею права продавця на земельні ділянки, при цьому послався на рішення Верховного суду від 18.10.2023 у справі № 686/14706/21. А тому вважає, що намір укласти такі договори між [PERSON] та [PERSON] виник до звернення [PERSON] до суду з позовною заявою про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] . \~ \~ \~ \~Представники позивача Лохвицької міської ради Миргородського району Полтавської області Головня А.В. та Полтавець Г.В. в судовому засіданні позовні вимоги підтримали. [PERSON] суду пояснив, що дійсно міська рада в цивільних справах про встановлення того чи іншого юридичного факту та визнання права власності на спадкове майно, як правило, в листах просить справу розглядати без участі їх представника і покладається на розсуд суду; щодо можливої аналогічної заяви в справі 538/1262/22 чіткої відповіді надати не зміг через великий проміжок часу, що пройшов з того моменту. \~ \~ \~ \~Представник позивача Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином. \~ \~ \~ \~Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з`явились, належним чином повідомлені про час та місце його проведення. \~ \~ \~ \~Представник відповідача [PERSON] - адвокат Волторніст С.М. в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі з підстав, викладених у відзиві на позов. \~ \~ \~ \~Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явилась, про розгляд справи повідомлена належним чином, надала письмові пояснення (а.с. 179-181). \~ \~ \~ \~Суд, вислухавши учасників справи, дослідивши докази по справі дійшов такого висновку. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що рішенням Лохвицького районного суду Полтавської області від 05.10.2022 у справі № 538/1262/22 були задоволені позовні вимоги [PERSON] до Лохвицької міської ради; встановлено факт, що [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , є двоюрідною бабою [PERSON] , [INFO] ; визнано за [PERSON] в порядку спадкування за законом після померлої [INFO] [PERSON] , право власності на: земельну ділянку розміром 2,8177 га, кадастровий номер: 5322682400:00:002:1233 та земельну ділянку розміром 3,8200 га, кадастровий номер: 5322682400:00:002:1234, які розташовані на території Лохвицької міської ради Миргородського (колишнього Лохвицького) району Полтавської області, право на які належало [PERSON] на підставі Державного акту на право власності на землю серії ІІ-ПЛ № 050467, виданого на підставі рішення 5 сесії 23 скликання Гирявоісковецької сільської ради та який зареєстровано в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю за № 107 (а.с. 13-14). \~ \~ \~ \~Згідно Договору купівлі-продажу від 09.12.2022 [PERSON] , мешканець м. Лохвиця, який діє на підставі довіреності посвідченої в м. Миргород Полтавської області приватним нотаріусом Миргородського районного нотаріального округу Полтавської області Ряжко О.В. 02.12.2022 за реєстровим № 1140, від імені [PERSON] (надалі Продавець), яка зареєстрована в смт. Комишня Миргородського району Полтавської області, з однієї сторони та [PERSON] (надалі Покупець) з другої сторони, уклали договір про те, що продавець в особі представника передає у власність покупця, а покупець приймає земельну ділянку площею 3,8200 га, що знаходиться на території Гирявоісковецької сільської ради Миргородського району Полтавської області, колишній Лохвицький район, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер 5322682400:00:002:1234. Земельна ділянка, що продається належить Продавцю на підставі рішення Лохвицького районного суду Полтавської області від 05.10.2022 справа № 538/1262/22. Право власності на земельну ділянку зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 16.11.2022, номер запису про право власності: 48467639, реєстраційний номер 2660199453060. Продаж земельної ділянки за домовленістю сторін вчиняється за 99 274 грн. Відповідно до Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної № НВ-9905280982022, нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 99 273,08 грн. Згідно довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 28.11.2022, унікальний реєстраційний номер 201-20221128-0004510077, вартість земельної ділянки становить 110 077,34 грн. Відповідно до інформації від 09.12.2022 за результатом пошуку про зареєстровані речові права, їх обтяження на об`єкт нерухомого майна в порядку доступу нотаріусів до державного реєстру речових прав на нерухоме майно актуальна інформація про обтяження, іпотеки, інші речові права стосовно земельної ділянки відсутня. Договір підписано: продавцем [PERSON] та покупцем [PERSON] (а.с.20-21). \~ \~ \~ \~Згідно Договору купівлі-продажу від 09.12.2022 [PERSON] , мешканець м. Лохвиця, який діє на підставі довіреності посвідченої в м. Миргород Полтавської області приватним нотаріусом Миргородського районного нотаріального округу Полтавської області Ряжко О.В. 02.12.2022 за реєстровим № 1140, від імені [PERSON] (надалі Продавець), яка зареєстрована в смт. Комишня Миргородського району Полтавської області, з однієї сторони та [PERSON] (надалі Покупець) з другої сторони, уклали договір про те, що продавець в особі представника передає у власність покупця, а покупець приймає земельну ділянку площею 2,8177 га, що знаходиться на території Гирявоісковецької сільської ради Миргородського району Полтавської області, колишній Лохвицький район, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер 5322682400:00:002:1233. Земельна ділянка, що продається належить Продавцю на підставі рішення Лохвицького районного суду Полтавської області від 05.10.2022 справа № 538/1262/22. Право власності на земельну ділянку зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 16.11.2022, номер запису про право власності: 48467295, реєстраційний номер 2660178553060. Відповідно до Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної № НВ-9905281122022, нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 72 351,17 грн. Згідно довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 28.11.2022, унікальний реєстраційний номер 201-20221128-0004510113, вартість земельної ділянки становить 82 267,57 грн. Відповідно до інформації від 09.12.2022 за результатом пошуку про зареєстровані речові права, їх обтяження на об`єкт нерухомого майна в порядку доступу нотаріусів до державного реєстру речових прав на нерухоме майно актуальна інформація про обтяження, іпотеки, інші речові права стосовно земельної ділянки відсутня. Договір підписано: продавцем [PERSON] та покупцем [PERSON] (а.с.22-23). \~ \~ \~ \~Згідно запису акта про народження № 14 від 28.08.2001 року, [INFO] \~народився [PERSON] ,\~батьками якого\~записані:\~ [PERSON] ,\~матір`ю\~ [PERSON] (а.с.35). \~ \~ \~ \~Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 24.07.2023, речове право власності на земельну ділянку з кадастровим номером 5322682400:00:002:1234, площею 3,82 га припинено 14.04.2023 (підстава: поділ земельної ділянки) (а.с.27-29). \~ \~ \~ \~14.04.2023 [PERSON] зареєстровано право власності на земельні ділянки з кадастровим номером 5322682400:00:002:0226 площею 1,91 га та з кадастровим номером 5322682400:00:002:0227 площею 1,91 га (а.с.30-31). \~ \~ \~ \~Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно речове право власності на земельну ділянку з кадастровим номером 5322682400:00:002:1233, площею 2,8177 га припинено 14.04.2023, у зв`язку з поділом земельної ділянки (а.с.24-26). \~ \~ \~ \~14.04.2023 [PERSON] зареєстровано право власності на земельні ділянки з кадастровим номером 5322682400:00:002:0224 площею 1,4089 га та з кадастровим номером 5322682400:00:002:0225 площею 1,4088 га (а.с.32-33) Постановою Полтавського апеляційного суду від 25.05.2023 рішення Лохвицького районного суду Полтавської області від 05.10.2022 року скасовано, у задоволенні позову [PERSON] до\~Лохвицької міської\~ради Миргородського\~району Полтавської\~області,\~третя особа,\~яка не\~заявляє самостійних\~вимог щодо\~предмету спору\~на стороні\~відповідача Перша\~лохвицька державна\~нотаріальна контора,\~про встановлення\~факту родинних\~відносин та\~визнання права\~власності на\~нерухоме майно\~(земельні\~ділянки)\~в порядку\~спадкування за\~законом відмовлено. При цьому у Постанові апеляційним судом вказано, що "У даній справі правовідносини щодо спадкування спірного майна виникли до набрання чинності ЦК України та визначений у статті 549 ЦК Української РСР шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлої закінчився у серпні 1998 року (спадщина відкрилася [INFO] ), тобто до 01 січня 2004 року, тому до вказаних спірних правовідносин підлягають застосуванню положення ЦК Української РСР. Суд першої інстанції на зазначене уваги не звернув, невірно застосував до спірних правовідносин норми ЦК України в редакції, яка набрала чинності з 01 січня 2004 року, що призвело до неправильного вирішення справи. Крім того, колегія суддів звертає увагу, що спадщина після смерті [PERSON] у передбачений законом строк ніким не була прийнята, заповіт не складався, тому відповідно до вимог статті 524 ЦК Української РСР за правом спадкоємства переходить до держави. При цьому, колегія суддів звертає увагу, що матеріали справи не містять жодного переконливого доказу вступу позивачем у фактичне користування майном [PERSON] " (а.с. 15-19). \~ \~ \~ \~20.05.2024 прокурор звернувся з листом № 54-4179 вих. 24 до Лохвицької міської ради, в якому повідомив про необхідність витребування незаконно набутих земельних ділянок в судовому порядку, і з метою встановлення наявності підстав для представництва, просив повідомити про вжиті та заплановані заходи з метою самостійного звернення до суду (а.с.40-42). \~ \~ \~ \~Згідно отриманої 03.06.2024 відповіді Лохвицької міської ради за № 03-01/839, встановлено, що Лохвицька міська рада до суду з відповідною позовною заявою не зверталася; відсутність звернення пов`язано з неможливістю сплати судового збору, оскільки в умовах воєнного стану сплата судового збору не відноситься до переліку першочергових видатків (а.с.43). Наведені факти свідчать, що між сторонами склалися цивільні правовідносини з приводу договорів купівлі-продажу та правовідносини, пов`язані із землекористуванням та правом власності на землю, які регулюються такими правовими нормами. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Щодо підстав представництва прокурором інтересів держави в суді в особі Лохвицької міської ради Миргородського району Полтавської області. \~ \~ \~ \~Згідно ст. 131-1 Конституції України, на органи прокуратури покладено представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. \~ \~ \~ \~Звернення прокурора до суду з позовом спрямоване на задоволення державно значимого питання дотримання законності у сфері землекористування. \~ \~ \~ \~Неправомірне набуття права власності на земельну ділянку завдає шкоди інтересам держави. \~ \~ \~ \~Вирішуючи питання про справедливу рівновагу між інтересами суспільства і конкретної фізичної чи юридичної особи, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Трегубенко проти України» від 02.11.2004 категорично ствердив, що «правильне застосування законодавства незаперечно становить «суспільний інтерес». \~ \~ \~ \~Правовідносини, пов`язані з землекористуванням становлять також суспільний інтерес, що ототожнюється із інтересами держави, а незаконне набуття права власності на землю на підставі судового рішення, такому суспільному інтересу не відповідає. Відтак, порушує інтереси держави на захист яких діє прокурор. \~ \~ \~ \~Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що у випадку, коли держава вступає у цивільні правовідносини, вона має цивільну правоздатність нарівні з іншими їх учасниками. Держава набуває і здійснює цивільні права й обов`язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції. Отже, поведінка органів, через які діє держава, розглядається як поведінка держави у відповідних, зокрема, у цивільних правовідносинах. Тому у відносинах, в які вступає держава, органи, через які вона діє, не мають власних прав і обов`язків, а наділені повноваженнями (компетенцією) представляти державу у відповідних правовідносинах (висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у п. п. 6.21, 6.22 постанови від 20.11.2018 у справі № 5023/10655/1 1, у п. п. 4.19, 4.20 постанови від 26.02.2019 у справі № 915/478/18). \~ \~ \~ \~З метою встановлення наявності підстав для представництва, прокурором проінформовано Лохвицьку міську раду про необхідність витребування незаконно набутих земельних ділянок в судовому порядку (а.с.40-42). \~ \~ \~ \~Натомість Лохвицька міська рада повідомила про те, що з відповідним позовом не зверталася, і про те, що фактично можливість такого звернення відсутня (а.с.43). \~ \~ \~ \~Зазначене свідчить про бездіяльність вказаного органу та наявність підстав для представництва інтересів держави прокурором шляхом звернення з позовом до суду. \~ \~ \~ \~Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 уточнила висновки, зроблені у постановах: Великої Палати Верховного Суду від 15 жовтня 2019 року у справі № 903/129/18; Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі № 927/246/18, від 16 квітня 2019 у справах № 910/3486/18 та № 925/650/18, від 17 та 18 квітня 2019 року у справах № 923/560/18 та № 913/299/18 відповідно, від 13 травня 2019 року у справі № 915/242/18; Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 10 жовтня 2019 року у справі № 0440/6738/18. \~ \~ \~ \~Із вказаної постанови вбачається, що прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необгрунтованим. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Представник відповідача [PERSON] - адвокат Волторніст С.М. в судовому засіданні зазначав, що на його думку, прокуратурою не було дотримано встановленого порядку і процедури звернення до суду, оскільки міська рада у відповіді на запит прокуратури повідомила лише про відсутність коштів для сплати судового збору, проте таку відповідь не можна розцінювати як неналежне здійснення захисту інтересів держави; прокурор мав би звернутися повторно з таким же питанням або ініціювати розгляд питання про внесення органом місцевого самоврядування змін до бюджетних призначень. \~ \~ \~ \~Проте суд такий аргумент представника відповідача, слушним не вважає, оскільки зволікання прокурора в цій ситуації, незалежно від прийняття чи неприйняття змін до бюджетних призначень органом місцевого самоврядування, могло б призвести до негативних наслідків, а саме до неможливості або ускладнення поновлення порушених прав держави в особі Лохвицької міської ради на спірні земельні ділянки. Більше того, з моменту прийняття постанови апеляційним судом (25.05.2023) і до моменту звернення прокурора до міської ради (20.05.2024) пройшов тривалий час (майже рік), що було достатнім для самостійного звернення міської ради з аналогічним позовом. \~ \~ \~ \~Тому суд дійшов висновку, що в даному випадку прокурором дотримано порядок, передбачений статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» та підтверджено підстави для його звернення до суду з відповідним позовом. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Згідно зі ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямованих на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. \~ \~ \~ \~За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (ст. 655 ЦК України). \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 657 ЦК України договір купівлі-продажу земельної ділянки... укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню... \~ \~ \~ \~Цивільно-правовий договір (у тому числі й договір купівлі-продажу) не може використовуватися учасниками цивільних відносин для уникнення сплати боргу або виконання судового рішення. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 215 ЦК України недійсним є правочин, у момент вчинення якого сторонами (стороною) не було додержано вимог, установлених ч. ч. 1 -3, 5, 6 ст. 203 цього Кодексу. Зокрема, зміст правочину не може суперечити Цивільному кодексу України, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам (ч. 1 ст. 203 ЦК України). Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин) (ч. 3 ст.215 ЦК України). \~ \~ \~ \~Однією з основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність (п. 6 ст. 3 ЦК України). Дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними, тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. \~ \~ \~ \~Зловживання правом - це особливий тип правопорушення, яке вчиняється правомочною особою при здійсненні нею належного її права, пов`язаний з використанням недозволених конкретних форм у межах дозволеного їй законом загального типу поведінки. \~ \~ \~ \~Формулювання «зловживання правом» передбачає у собі певну суперечність. Так, особа, яка користується власним правом, має дозвіл на певну поведінку, а якщо її дія не дозволена, то саме тому відбувається вихід за межі свого права (дія без права). Такі випадки трапляються, якщо особа діє недобросовісно, всупереч наданого їй права. \~ \~ \~ \~Договором, що вчиняється на шкоду кредиторам (фраудаторним договором), може бути як оплатний, так і безоплатний договір. До обставин, що дозволяють кваліфікувати оплатний договір як такий, що вчинений на шкоду кредитору, зокрема, належать: момент укладення договору; контрагент, з яким боржник вчиняє оспорюваний договір (наприклад, родич боржника, пасинок боржника, пов`язана чи афілійована юридична особа); ціна (ринкова/неринкова), наявність/відсутність оплати ціни контрагентом боржника. \~ \~ \~ \~До таких висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 07.10.2020 у справі № 755/17944/18 (провадження № 61-17511св19). \~ \~ \~ \~Фраудаторні правочини у цивілістичній доктрині - це правочини, які вчиняються сторонами з порушенням принципів доброчесності та з метою приховування боржником своїх активів від звернення на них стягнення окремими кредиторами за зобов`язаннями боржника, завдаючи тим самим шкоди цьому кредитору. \~ \~ \~ \~У ЦК України немає окремого визначення фраудаторних правочинів, їх ідентифікація досягається через застосування принципів (загальних засад) цивільного законодавства та меж здійснення цивільних прав. Спільною ознакою таких правочинів є вчинення сторонами дій з виведення майна боржника на третіх осіб з метою унеможливлення виконання боржником своїх зобов`язань перед кредиторами та з порушенням принципу добросовісності поведінки сторони у цивільних правовідносинах. \~ \~ \~ \~У разі невідповідності фраудаторного правочину загальним принципам цивільного права та його вчинення з виходом за межі цивільних прав суди можуть визначити юридичну кваліфікацію такого правочину із застосуванням загальних положень ЦК України. \~ \~ \~ \~Як наслідок, може бути визнаний недійсним договір, спрямований на уникнення звернення стягнення на майно боржника, на підставі загальних засад цивільного законодавства (п. 6 ст. 3 ЦК України) та недопустимості зловживання правом (ч. 3 ст. 13 ЦК України). \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 5 ст. 203 ЦК України правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, шо обумовлені ним. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 234 ЦК України фіктивним є правочин, який вчинено без наміру створення правових наслідків, які обумовлювалися цим правочином. Фіктивний правочин визнається судом недійсним. \~ \~ \~ \~У фіктивних правочинах внутрішня воля сторін не відповідає зовнішньому її прояву, тобто обидві сторони, вчиняючи фіктивний правочин, знають заздалегідь, шо він не буде виконаний, тобто мають інші цілі, ніж передбачені правочином. Такий правочин завжди укладається умисно. \~ \~ \~ \~Укладення договору, який за своїм змістом суперечить вимогам закону, оскільки не спрямований на реальне настання обумовлених ним правових наслідків, є порушенням ч. ч. 1 та 5 ст. 203 ЦК України, шо за правилами ст. 215 цього Кодексу є підставою для визнання його недійсним відповідно до ст. 234 ЦК України. \~ \~ \~ \~Позивач вправі звернутися до суду із позовом про визнання договору недійсним, як такого, що направлений на уникнення звернення стягнення на майно боржника, на підставі загальних засад цивільного законодавства (п. 6 ст. 3 ЦК України) та недопустимості зловживання правом (ч. 3 ст. 13 ЦК України), і послатися на спеціальну норму, що передбачає підставу визнання правочину недійсним, якою може бути як підстава, передбачена ст. 234 ЦК України, так і інша підстава, наприклад, передбачена ст. 228 ЦК України. \~ \~ \~ \~Подібний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.07.2019 у справі № 369/11268/16-ц (провадження № 14-260цс19) у постановах Верховного Суду від 06.03.2019 у справі № 317/3272/16-ц (провадження № 61-156св17), від 24.02.2021 у справі № 757/33392/16 (провадження № 61-10541св19), від 14.12.2022 у справі № 372/437/20 (провадження № 61-7390св22). \~ \~ \~ \~Аналізуючи Договір купівлі-продажу від 09.12.2022 НСЕ 642196 та Договір купівлі-продажу від 09.12.2022 НСЕ 642198 суд зауважує, що особа, що діяла від імені Продавця [PERSON] за довіреністю - [PERSON] , [INFO] , є сином Покупця [PERSON] , що підтверджується записом акту про народження №14 від 28.08.2001. \~ \~ \~ \~Що стосується аргументу представника відповідача [PERSON] - адвоката Волторніста С.М., що підписання договору купівлі-продажу від імені відповідача [PERSON] - [PERSON] , який є сином відповідача [PERSON] , не суперечить закону, суд не вважає таким, що підтверджує відсутність недобросовісності відповідача. Такого висновку суд дійшов виходячи з того, що на запитання суду представник відповідача надавав суперечливі пояснення-припущення щодо обставин видачі довіреності [PERSON] на ім`я [PERSON] . Більше того, суд вважає не раціональним надавати довіреність особою, яка проживає в смт. Комишня Миргородского району ( [PERSON] ) особі, яка проживає в м. Лохвиця ( [PERSON] ), для укладення договору купівлі-продажу, який було здійснено в м. Миргород, а розглядає вказану обставину як стовідсоткову можливість отримати саме [PERSON] у власність саме спірних земельних ділянок . \~ \~ \~ \~Слід звернути особливу увагу, що вищевказані Договори купівлі-продажу від 09.12.2022 укладені між сторонами через 23\~дні після державної реєстрації права власності на вказані земельні ділянки за [PERSON] - 16.11.2022, що зважаючи на обставини цієї справи в сукупності, також не видається проявом добросовісної поведінки. \~ \~ \~ \~Крім того, суд вважає, що намір [PERSON] здійснити відчуження земельних ділянок майже одразу після набуття на них прав за судовим рішенням у справі №538/1262/22, згідно якого вказані земельні ділянки ніби-то успадковані після померлої понад 20 років ніби-то двоюрідної баби, мали викликати у покупця - [PERSON] сумнів у законності набуття продавцем земельних ділянок. [PERSON] був достеменно обізнаний з реквізитами судового рішення і міг, навіть не будучи юридично обізнаною людиною, дослідити його зміст шляхом перегляду в Єдиному державному реєстрі судових рішень. \~ \~ \~ \~В судовому засіданні представник відповідача [PERSON] - адвокат Волторніст С.М. не заявляв про визнання явки відповідача [PERSON] в судове засідання обов`язковою, що могло б дати можливість з`ясувати безпосередньо у неї мотиви звернення до суду з позовом та мотиви поспішного укладення договору купівлі-продажу. Натомість представник [PERSON] - адвокат Волторніст С.М. обмежився лише припущеннями таких мотивів. \~ \~ \~ \~Також не слушним суд вважає аргумент представника відповідача [PERSON] - адвоката Волторніста С.М., що поділ земельних ділянок було проведено заради вирощування посівного матеріалу, оскільки на підтвердження такої обставини не надано жодного доказу, і відповідач [PERSON] до суду особисто не з`явився, хоча міг надати пояснення в порядку ст. 92 ЦПК України. \~ \~ \~ \~Таким чином, дії відповідачів порушують майнові інтереси держави в особі Лохвицької міської ради і направлені на неповернення останній земельних ділянок з кадастровим номером 5322682400:00:002:1234 площею 3,8200 та з кадастровим номером 5322682400:00:002:1233 площею 2,8177 га. \~ \~ \~ \~Тому суд вважає, що дії відповідача [PERSON] є очевидно недобросовісними та зводяться до зловживання правом. Тобто дії [PERSON] та [PERSON] свідчать про недобросовісну поведінку, спрямовану на позбавлення позивача в майбутньому законних майнових прав. \~ \~ \~ \~Відтак, укладення Договору купівлі-продажу від 09.012.2022 серія та номер: НСЕ 642196, реєстровий №1194, та Договору купівлі-продажу від 09.12.2022 серія та номер: НСЕ 642198, реєстровий № 1195, за своїм змістом суперечать вимогам закону, оскільки не спрямовані на реальне настання обумовлених ним правових наслідків, є порушенням ч. ч. 1, 5 ст. 203 Цивільного Кодексу України, що за правилами ст. 215 цього Кодексу є підставою для визнання їх недійсними відповідно до ст. 234 ЦК України. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. ст. 317, 319 ЦК України саме власнику належить право розпоряджатися своїм майном за власною волею. \~ \~ \~ \~Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні (ст. 321 ЦК України). \~ \~ \~ \~Здійснення власником свого права власності передусім полягає у безперешкодному, вільному та на власний розсуд використанні всього комплексу правомочностей власника, визначених законом, - володіння, користування, розпорядження майном. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 387 ЦК України власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним. \~ \~ \~ \~Зазначений спосіб захисту права власності застосовується у тому випадку, коли, власник фактично позбавлений можливості володіти і користуватися належною йому річчю, тобто коли річ незаконно вибуває із його володіння. \~ \~ \~ \~Згідно з наведеною нормою власник має право реалізувати своє право на захист шляхом звернення до суду з вимогою про витребування майна із чужого незаконного володіння із дотриманням вимог, передбачених ЦК України. \~ \~ \~ \~Аналіз положень ст. 387 цього Кодексу дає підстави для висновку, що у наведеній нормі йдеться про право власника на віндикаційний позов, тобто позов власника, який не володіє, до невласника, який незаконно володіє цим майном, про вилучення цього майна в натурі. Віндикаційний позов належить до речово- правових способів захисту; захищає право власності в цілому, оскільки він пред`являється у тих випадках, коли порушено права володіння, користування та розпорядження одночасно. \~ \~ \~ \~Сторонами у віндикаційному позові є власник речі, який не лише позбавлений можливості користуватися і розпоряджатися річчю, але вже й фактично нею не володіє, та незаконний фактичний володілець речі (як добросовісний, так і недобросовісний). Витребування майна шляхом віндикації застосовується до відносин речово-правового характеру, зокрема, якщо між власником і володільцем майна немає договірних відносин і майно перебуває у володільця не на підставі укладеного з власником договору. \~ \~ \~ \~Розглядаючи справу № 538/1262/22 Полтавський апеляційний суд дійшов висновку, що оскільки спадщина (на час розгляду якої предметом спору були земельні ділянки з кадастровими номерами 5322682400:00:002:1234 та 5322682400:00:002:1233) у встановлений законом строк ніким не була прийнята, заповіт не складався, тому відповідно до вимог ст. 524 ЦК УРСР за правом спадкоємства перейшла до держави. \~ \~ \~ \~Вказане повністю узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 21.03.2023 у справі № 547/23/21. \~ \~ \~ \~Статтею 80 Земельного кодексу України передбачено, що суб`єктами права власності на землю є територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування, - на землі комунальної власності. \~ \~ \~ \~Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 83 Земельного кодексу України землі, які належать на праві власності територіальним громадам, є комунальною власністю. У комунальній власності перебувають, зокрема землі та земельні ділянки за межами населених пунктів, що передані або перейшли у комунальну власність із земель державної власності відповідно до закону. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 327 ЦК України у комунальній власності є майно, яке належить територіальній громаді. Управління майном, що є в комунальній власності, здійснюють безпосередньо територіальна громада та утворені нею органи місцевого самоврядування. \~ \~ \~ \~З огляду на викладене, земельні ділянки з кадастровим номером 5322682400:00:002:1234 площею 3,82 га та з кадастровим номером 5322682400:00:002:1233 площею 2,8177 га вибули з володіння держави, власником якої в силу положень ст. 524 ЦК УРСР, ст. 83, п. 24 розділу X «Перехідні положення» Земельного кодексу України є Лохвицька територіальна громада. \~ \~ \~ \~Що стосується аргументу представника відповідача [PERSON] - адвоката Волторніста С.М. про нібито "мовчазну згоду" Лохвицької міської ради при розгляді справи № 538/1262/22, оскільки остання проти задоволення позовної заяви [PERSON] не заперечувала, спростовується поясненнями представника Лохвицької міської ради, який в судовому засіданні пояснив, що дійсно, як правило, в листах міська рада лише просить справу розглядати без участі їх представника і покладається на розсуд суду. \~ \~ \~ \~Суд вважає зміст такого листа не як "мовчазну згоду", а як те, що Лохвицька міська рада повністю покладалася на суд, який має ухвалювати законне рішення, тобто відповідно до норм матеріального права. \~ \~ \~ \~Більше того, вибуття майна з володіння власника на підставі судового рішення, ухваленого щодо цього майна, але в подальшому скасовано, вважається таким, що вибуло з володіння власника поза його волею. \~ \~ \~ \~Такий правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду України від 21.12.2016 у справі № 6-2233цс16, який у подальшому підтримано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 05.12.2018 у справі № 522/2202/15-ц (провадження № 14-132цс 18). \~ \~ \~ \~Сталою судовою практикою сформульована правова позиція про те, що скасування рішення суду у конкретній справі із відмовою у задоволенні позову означає, що судовий акт, який скасовано, не породжує жодних правових наслідків з моменту його ухвалення, а відтак, скасоване судове рішення не може бути підставою виникнення цивільних прав та обов`язків (постанови Верховного Суду від 27.02.2018 у справі № 914/1161/17, від 23.07.2019 у справі № 922/139/18). \~ \~ \~ \~Пунктом 56 постанови Великої Палати Верховного суду від 29.05.2019 у справі № 367/2022/15-ц зазначено, що формування земельних ділянок їх володільцем, зокрема внаслідок поділу та/або об`єднання, з присвоєнням їм кадастрових номерів, зміною інших характеристик не впливає на можливість захисту права власності чи інших майнових прав у визначений цивільним законодавством спосіб. \~ \~ \~ \~Велика Палата Верховного Суду у постанові від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц також зазначила, що з огляду на приписи ст. ст. 387, 388 ЦК України на можливість витребування власником земельних ділянок не впливає їхній поділ та/або об`єднання. Формування земельних ділянок їх володільцем, зокрема внаслідок поділу та/або об`єднання, з присвоєнням їм кадастрових номерів, зміною інших характеристик не впливає на можливість захисту права власності чи інших майнових прав у визначений цивільним законодавством спосіб (п. 200 постанови). \~ \~ \~ \~Так, ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплює, що кожна фізична-або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів. \~ \~ \~ \~За усталеною практикою Європейського суду з прав людини, критерії сумісності заходу втручання у право на мирне володіння майном із гарантіями ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод такі: 1) чи ґрунтувалося таке втручання на національному законі; 2) чи переслідувало легітимну мету, що випливає зі змісту вказаної статті; 3) чи є відповідний захід пропорційним легітимній меті втручання у право. \~ \~ \~ \~Втручання держави у право власності повинно мати нормативну основу в національному законодавстві, яке є доступним для заінтересованих осіб, чітким, а наслідки його застосування - передбачуваними. \~ \~ \~ \~Якщо можливість втручання у право власності передбачена законом. Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод надає державам свободу розсуду щодо визначення легітимної мети такого втручання: або для контролю за користуванням майном відповідно до загальних інтересів, або для забезпечення сплати податків, інших зборів або штрафів. \~ \~ \~ \~Втручання держави у право власності особи є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення «суспільного», «публічного» інтересу, при визначенні якого ЄСПЛ надає державам право користуватися «значною свободою (полем) розсуду». Втручання держави у право на мирне володіння майном може бути виправданим за наявності об`єктивної необхідності у формі суспільного, публічного, загального інтересу, який може включати інтерес держави, окремих регіонів, громад чи сфер людської діяльності. \~ \~ \~ \~У практиці ЄСПЛ, зокрема у рішеннях у справах «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» від 23.09.1982, «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» від 21.02.1986, «Щокін проти України» від 14.10.2010, «Сєрков проти України» від 07.07.2011, «Колишній король Греції та інші проти Греції» від 23.11.2000, «Булвес» АД проти Болгарії» від 22.01.2009, «Трегубенко проти України» від 02.11.2004, «Іст/Вест Елаянс Лімітед» проти України» від 23.01.2014, виокремлено три критерії (принципи), які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання в право особи на мирне володіння майном із гарантіями ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а саме: чи є втручання законним; чи переслідує воно «суспільний», «публічний» інтерес; чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям. ЄСПЛ констатує порушення ст. 1 Першого протоколу, якщо хоча б одного критерію не буде додержано. \~ \~ \~ \~Критерій законності означає, що втручання держави у право власності особи повинне здійснюватися на підставі закону - нормативно-правового акта, що має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у питаннях застосування та наслідків дії його норм. Лише факт того, що правова норма передбачає більш як одне тлумачення," не означає, що закон непередбачуваний. Сумніви шодо тлумачення закону, шо залишаються, враховуючи зміни в повсякденній практиці, усувають суди в процесі здійснення правосуддя. \~ \~ \~ \~Критерій пропорційності передбачає, що втручання в право власності, навіть якшо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, буде розглядатися як порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. Справедлива рівновага - це наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, що передбачається для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа несе «індивідуальний і надмірний тягар». Одним із елементів дотримання критерію пропорційності при втручанні в право особи на мирне володіння майном є надання їй справедливої та обґрунтованої компенсації. \~ \~ \~ \~У справах «Рисовський проти України» (рішення від 20.10.2011, заява № 29979/04), «Кривенький проти України» (рішення від 16.02.2017, заява № 43768/07), пов`язаних із земельними правовідносинами, ЄСПЛ, установивши порушення ст. 1 Першого протоколу, зазначив про право добросовісного власника на відповідну компенсацію чи інший вид належного відшкодування у зв`язку з позбавленням права на землю. \~ \~ \~ \~Суд зауважує\~і ще\~раз наголошує,\~що відповідач [PERSON] у цій справі, проявивши розумну обачність, мав об`єктивну змогу поцікавитися у [PERSON] мотивами відчуження земельної ділянки лише через 23 дні після державної реєстрації, а також з`ясувати зміст правовстановлюючого документу (рішення суду) шляхом з`ясування інформації з Єдиного державного реєстру судових рішень та сайту Судової влади України, на підставі якого здійснювалося відчуження йому спірного майна, у зв`язку з чим у нього ( [PERSON] ) могли б виникнути об`єктивні сумніви щодо наявності у продавця ( [PERSON] ) права відчужувати спірне майно. \~ \~ \~ \~Більше того, зважаючи на обставини у справі, суд вважає, що дії [PERSON] умисно спрямовані на заволодіння саме цими спірними земельними ділянками, адже відповідач [PERSON] , як фермер і як особа зацікавлена у збільшенні земельного фонду свого підприємства, міг бути обізнаний як про законні, так і не зовсім законні, методи та способи отримання земельних ділянок у власність (чи у користування) іншими суб`єктами господарювання в цій сфері, в т.ч. про схеми тіньового обігу земель сільськогосподарського призначення. \~ \~ \~ \~Таким чином, наведені обставини вказують на недобросовісність [PERSON] , як кінцевого набувача спірного майна. \~ \~ \~ \~У постанові Верховного Суду від 22.10.2020 у справі № 752/11904/17 викладено висновок про те, що відповідно до частини першої статті 388 ЦК України власник має право витребувати своє майно із чужого незаконно володіння незалежно від заперечення відповідача про те, що він є добросовісним набувачем, якщо доведе факт вибуття майна з його володіння чи володіння особи, якій він передав майно, не з їхньої волі. \~ \~ \~ \~У постанові Верховного Суду від 15.04.2020 у справі № 373/1810/16-ц викладено правову позицію про те, що право власності на майно, яке було передано за угодами щодо його відчуження поза волею власника, не набувається, у тому числі й добросовісним набувачем, оскільки це майно може бути у нього витребуване. Право власності дійсного власника в такому випадку презюмується і не припиняється із втратою ним цього майна. \~ \~ \~ \~У разі коли нерухоме майно вибуває з володіння особи, якій воно належить, поза її волею, така особа залишається дійсним власником цього майна, оскільки вона не бажала втрачати правовий зв`язок з належним їй майном. Позбавлення особи в такому випадку права повернути своє майно, яке вибуло з її володіння без наявних на те правових підстав, безумовно призводить до втручання у право такої особи на мирне володіння своїм майном і є порушенням статті 1 Першого протоколу до Конвенції. \~ \~ \~ \~Право власності на майно, яке було передано за угодами щодо його відчуження поза волею власника, не набувається, у тому числі й добросовісним набувачем, оскільки це майно може бути у нього витребуване. Право власності дійсного власника в такому випадку презюмується і не припиняється із втратою ним цього майна. У випадку, якщо майно вибуло з володіння законного власника поза його волею, останній може розраховувати на повернення такого майна, незважаючи на добросовісність та відплатність його набуття сторонніми особами, і має право звернутися до суду з позовом про витребування майна із чужого незаконного володіння (див. постанову Верховного Суду від 21 квітня 2021 року у справі № 760/10998/18). \~ \~ \~ \~Аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 05 березня 2025 року у справі № 760/21038/16 (провадження № 61-16775св24), від 04 квітня 2025 року у справі № 761/30044/20 (провадження № 61-17102св24). \~ \~ \~ \~Крім того, суд вважає, що в даному випадку позбавлення відповідача [PERSON] права власності на спірні земельні ділянки шляхом їх витребування, не є порушенням Першого протоколу до Конвенції, оскільки виходячи з принципу пропорційності, враховуючи ситуацію в державі Україна, а саме велику кількість осіб, які на даний час здійснюють захист територіальну цілісність України через збройну агресію РФ проти України, і саме такі особи мають законне і моральне право першочергово отримувати у власність від територіальних громад невитребувані (неуспадковані) земельні ділянки (паї), а відтак втручання держави у право власності особи є виправданим оскільки воно здійснюється з метою задоволення «суспільного», «публічного» інтересу. \~ \~ \~ \~Отже, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, встановивши правовий характер спірних правовідносин, шляхом дослідження всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявних у справі доказів, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності та за внутрішнім переконанням, з`ясувавши усі обставини по справі, які складають правову підставу позову, суд дійшов висновку про задоволення позову. \~ \~ \~ \~Надумку суду, такий спосіб вирішення спору буде достатнім для відновлення порушених прав позивача. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 141 ЦПК України, слід стягнути з відповідачів на користь позивача 18 168 грн. судового збору, сплаченого за пред`явлення позову та 6 056 грн за заяву про забезпечення позову. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved