Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-14 00:00:00

представник позивача Грибанов Д.В. звернувся до суду з позовом до [PERSON] , в якому просить стягнути з відповідачки на користь позивача суму заборгованості за Кредитним договором № 95024097000 від 21.12.2018 у сумі 148\~191,88 гривня, з яких: 71\~668,38 гривень основний борг, 76\~523,50 гривні заборгованість за відсотками. Позов обґрунтовує тим, що 21.12.2018 відповідачка уклала із АТ «УКРСИББАНК» Договір про надання споживчого кредиту № 95024097000. 26.06.2024 між АТ«УКРСИББАНК» та ТОВ «ФК «ЄВРОПЕЙСЬКА АГЕНЦІЯ З ПОВЕРНЕННЯ БОРГІВ» укладеного договір факторингу № 275, у відповідно до умов якого до ТОВ «ФК «ЄВРОПЕЙСЬКА АГЕНЦІЯ З ПОВЕРНЕННЯ БОРГІВ» перейшло право вимоги за договором № 95024097000 в сумі 148\~191,88 гривня, з яких: 71\~668,38 гривень основний борг, 76\~523,50 гривні заборгованість за відсотками. Відповідачка не виконала свого обов`язку та припинила повертати наданий позивачу кредит в строки, передбачені кредитним договором . З 26.06.2024 позивачем не здійснювалося нарахування штрафних санкцій. Відповідачка має заборгованість в сумі 148\~191,88 гривня, з яких: 71\~668,38 гривень основний борг, 76\~523,50 гривні заборгованість за відсотками. Відповідачка відзив на позов не подала. Ухвалою про відкриття провадження у справі від 27.12.2024 відкрите провадження у справі та її призначено до розгляду у спрощеному позовному провадженні з повідомленням (викликом) сторін. Представник позивача у судове засідання не з`явився. У позовній заяві просив розглянути справу за його відсутності. Проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідачка, будучи належним чином повідомленою про дату, час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилася. Причини неявки суду не повідомила. Відповідно до частини першої статті 280 ЦПК України суд постановив провести заочний розгляд справи, оскільки відповідачка належним чином повідомлена про дату, час і місце судового засідання не з`явилася в судове засідання без повідомлення причин, не подала відзиву, а позивач не заперечує проти заочного вирішення справи. Враховуючи, що всі особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з`явились, відповідно до вимог частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до частини першої статті 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). За змістом статті 1056-1 ЦК України процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Відповідно до частини другої статті 8 Закону України від 15.11.2016 № 1734-VIII «Про споживче кредитування» для цілей обчислення реальної річної процентної ставки та денної процентної ставки визначаються загальні витрати за споживчим кредитом. До загальних витрат за споживчим кредитом включаються: доходи кредитодавця у вигляді процентів; комісії кредитодавця, пов`язані з наданням, обслуговуванням і поверненням кредиту, у тому числі комісії за обслуговування кредитної заборгованості, розрахунково-касове обслуговування, юридичне оформлення тощо; інші витрати споживача на додаткові та/або супутні послуги, які підлягають сплаті на користь кредитного посередника (за наявності) та третіх осіб згідно з вимогами законодавства України та/або умовами договору про споживчий кредит (платежі за послуги кредитного посередника, страхові та податкові платежі, збори на обов`язкове державне пенсійне страхування, біржові збори, платежі за послуги державних реєстраторів, нотаріусів, інших осіб тощо). 26.06.2024 [PERSON] звернулася до АТ «УКРСИББАНК» з Анкетою-заявкою на надання споживчого кредиту, в якій просила надати споживчий кредит на наступних умовах: строк дії ліміту кредитування 11 місяців. Сума кредитного ліміту 17\~109 гривень. Максимальна сума ліміту додаткового кредиту 50\~000 гривень. Максимальна процентна ставка за додатковим кредитом 60% річних від фактично використаної суми додаткового кредиту. Строк дії ліміту кредитування 24 місяці (з можливістю продовження на новий строк за рішенням банку). Того ж дня, між АТ «УКРСИББАНК» та [PERSON] укладений Договір про надання споживчого кредиту з можливістю відкриття карткового рахунку№ 95024097000 (далі - кредитний договір), відповідно до умов якого відповідачка отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту в сумі 17\~109 гривень на платіжну карту для особистих потреб (пункти 3.1 та 3.3), а саме придбання товару. Позичальник зобов`язується повертати кредит, плату за кредит, інші платежі шляхом внесення платежів, відповідно до Графіку платежів, але в будь-якому випадку кредит повинен бути повернутий не пізніше 21.11.2019, при цьому згідно умов договору може бути встановлено інший термін повернення кредиту. Позичальник має право достроково погашати кредит в порядку, передбаченому Правилами (пункт 3.6). Сторони погодили сплату процентів за кредитом у розмірі 0,00001% річних (пункт 3.9), за користування кредитними коштами за кредитом понад встановлений договором термін процентна ставка встановлюється в розмірі 7,00% річних, що діє для строкової суми основного боргу на дату виникнення такого прострочення (пункт 3.10). Також сторони погодили особливості відкриття поточного рахунка та умови надання додаткового кредиту: сума ліміту кредитування 8\~000 гривень. Строк дії ліміту кредитування 24місяці з можливістю пролонгації, процентна ставка 55 % річних, тощо (пункт 4.2 Договору). Згідно зі статтею 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок: (1) передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги); (2) правонаступництва; (3) виконання обов`язку боржника поручителем або заставодавцем (майновим поручителем); (4) виконання обов`язку боржника третьою особою. Кредитор у зобов`язанні може бути замінений також в інших випадках, встановлених законом. Кредитор у зобов`язанні не може бути замінений, якщо це встановлено договором або законом. Статтею 514 ЦК України передбачено, що до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до Договору факторингу № 275 від 26.06.2024, акту приймання-передачі права вимоги від 26.06.2024, витягу з реєстру прав вимоги від 26.06.2024 до позивача перейшло право вимоги за кредитним договором у сумі 148\~191,88 гривня, з яких: 71\~668,38 гривень основний борг, 76\~523,50 гривні заборгованість за відсотками. Згідно з наданим розрахунком заборгованості заборгованість відповідачки станом на 30.11.2024 становить 148\~191,88 гривня, з яких: 71\~668,38 гривень основний борг, 76\~523,50 гривні заборгованість за відсотками. Відповідно до статей 525, 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином відповідно до вимог закону, умов договору. Одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається крім випадків, передбачених законом. Згідно зі статтями 610, 611 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. Судом встановлено, що АТ «УКРСИББАНК» свої зобов`язання за кредитним договором виконав у повному обсязі, надавши відповідачці кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку в сумі 17\~109 гривень, який повинен бути повернутий не пізніше 21.11.2019, сплатою процентів за кредитом у розмірі 0,00001% річних, за користування кредитними коштами за кредитом понад встановлений договором термін процентна ставка встановлюється в розмірі 7,00% річних, що дії для строкової суми основного боргу на дату виникнення такого прострочення. Право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється після спливу визначеного договором строку кредиту. В охоронюваних правовідносинах права та інтереси позивача забезпечені частиною другою статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання. Зазначене узгоджується з правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постановах від 28 березня 2018 року у справі № 444/9519/12 (провадження № 14-10цс18), від 04 липня 2018 року у справі № 310/11534/13-ц (провадження № 14-154цс18), від 31 жовтня 2018 року у справі № 202/4494/16-ц (провадження № 14-318цс18), в від 23 жовтня 2019 року по справі № 723/304/16-ц (провадження N 14-360цс19), від 26 травня 2020 року по справі № 638/13683/15-ц (провадження N 14-680цс19), від 05 квітня 2023 року у справі № 910/4518/16 (провадження № 12-16гс22). Відповідно до частин першої та другої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України). Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування стаття 78 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України). Згідно з частинами першою, п`ятою та шостою статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до розрахунку заборгованості станом на 26.06.2024 заборгованість відповідачки за кредитним договором складала 148\~191,88 гривня, з яких: 71\~668,38 гривень основний борг, 76\~523,50 гривні заборгованість за відсотками. Судом встановлено, що відповідно до пункту 3.1 кредитного договору його сторони погодили, що сума кредиту становить 17\~109 гривень, строк його повернення не пізніше 21.11.2019. Однак відповідно до розрахунку заборгованості заборгованість відповідачки за кредитом становить 71\~668,378 гривень, що суперечить пункту 3.1 кредитного договору. Докази того, що банком був збільшений кредитний ліміт відповідачці суду не подані. При цьому умови кредитного договору не містять умов про можливість збільшення банком кредитного ліміту. Таким чином позивачем не доведено належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами існування заборгованості відповідачки за кредитом у сумі 71\~668,378 гривень. Також відповідно до розрахунку заборгованості заборгованість за процентами станом на 26.06.2024 складає 76\~523,50 гривні. При цьому банк мав право нараховувати проценти лише в межах строку кредитування до 21.11.2019. Позивачем не надані докази про механізм нарахування кредитодавцем процентів (виписка по особовому рахунку, деталізований розрахунок нарахування процентів, тощо), що позбавило суд можливості перевірити правомірність нарахування процентів та встановити, чи були нараховані проценти в межах строку кредитування та у визначеному кредитним договором розмірі. Суд також враховує, що позивачем не доведений розмір кредиту, на який, у свою чергу, нараховувались проценти кредитодавцем. За таких обставин суд дійшов висновку про те, що позивачем не доведений належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами розмір заборгованості відповідачки за кредитним договором, що є підставою для відмови у задоволенні позову у зв`язку з його необґрунтованістю. Згідно з частиною першою статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З урахуванням відмови у задоволенні позову, судові витрати покладаються на позивача.

Outcome: dismissed