Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-25 00:00:00

У липні 2024 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська направив за підсудністю до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська матеріали вищевказаної позовної заяви. В обґрунтування позовних вимог представником позивача адвокатом Єлістратовим Р.В. було зазначено, що 02.12.2023 року о 21 годині 55 хвилині на ПК14 конвеєрного квершлагу пласта С10В горизонта 300 м дільниці профілактичних робіт з техніки безпеки шахти «САМАРСЬКА» ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» з гірником на допоміжних роботах в шахтах дільниці профілактичних робіт та техніки безпеки [PERSON] стався нещасний випадок. Наказом директора ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» № 9942 тр від 04.12.2023 року було створено комісію з розслідування даного нещасного випадку. За результатами проведення розслідування, 08.12.2023 року комісією було складено акт за формою Н-1/П та визнано нещасний випадок, який стався із [PERSON] 02.12.2023 року пов`язаним із виробництвом. [INFO] , під час перебування на амбулаторному лікуванні вдома, [PERSON] помер. Комісією, утвореною наказом Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці № 2090/ПС від 27.12.2023 року, було проведене спеціальне розслідування нещасного випадку зі смертельним наслідком, який стався із [PERSON] 02.12.2023 року. За результатами спеціального розслідування 03.04.2024 року, комісією був складений акт за формою Н-1/П, який 08.04.2024 року затверджено начальником Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, згідно якого комісія прийшла до висновку, що нещасний випадок пов`язаний з виробництвом, акт за формою Н-1/П, затверджений директором ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» 08.12.2023 року, складеного на [PERSON] , було скасовано. Із зазначеним актом не погодились працівники ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» та висловили окрему думку. На думку представника позивача, акт за формою Н-1 від 03.04.2024 року є незаконним. Зазначив, що у провадженні СВ ВП № 1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження № 12023046400000142 від 03.12.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 272 КК України за фактом травмування 02.12.2023 року [PERSON] . За даним кримінальним правопорушенням планувалось проведення комісійної судово-медичної експертизи для з`ясування механізму, способу отримання тілесних ушкоджень [PERSON] та встановлення причинно-наслідкового зв`язку між отриманими тілесними ушкодженнями та настанням смерті [PERSON] . Разом з тим, на засіданні комісії 18.03.2024 року головою та членами комісії без достатньої правової аргументації була відхилена пропозиція щодо продовження строку спеціального розслідування до отримання висновків комісійної судово-медичної експертизи за вказаним кримінальним провадженням. Також звернув увагу, що при первісному розслідуванні\~комісія,\~визнаючи нещасний\~випадок,\~який мав\~місце 02.12.2023\~року,\~виходила з\~того,\~що компресійний\~перелом позвонка\~ [PERSON] \~отримав під\~час виконання\~своїх трудових\~обов`язків\~на ш.\~Самарська внаслідок\~падіння труби\~02.12.2023\~року. Натомість, під час проведення спеціального розслідування комісією не встановлено та документально не підтверджено наявності причинно-наслідкового зв`язку між впливом на [PERSON] небезпечного виробничого фактору 02.12.2023 року та наслідками у вигляді його смерті, яка сталася [INFO] . Причинно-наслідковий зв`язок між впливом небезпечного виробничого фактору 02.12.2023 року та наслідками у вигляді смерті, що сталася лише 24.12.2023 року може бути встановлений лише проведенням комісійної судово-медичної експертизи, оскільки члени комісії не фахівцями в галузі судової медицини. Також було порушено сам порядок розслідування, а тому у в.о. начальника Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Бланк C, станом на 27.12.2023 року були відсутні правові підстави для створення комісії зі спеціального розслідування нещасного випадку, що стався із [PERSON] , оскільки Порядком передбачений інший механізм фіксування наслідків раніше розслідуваної травми, а саме складання повідомлення за формою Н-2 про наслідки травми. Виходячи з цього у комісії зі спеціального розслідування також відсутні правові підстави і щодо скасування акту за формою Н-1 від 08.12.2023 року. Враховуючи викладене, представник позивача звертається до суду та просить скасувати акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1/П від 03.04.2024 року та визнати нещасний випадок зі смертельним наслідком, що стався 02.12.2023 року із [PERSON] таким, що не пов`язаний з виробництвом. Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 02.08.2024 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. 22.08.2024\~року до\~суду від\~представника третьої\~особи Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області Улан Н.В. надішли письмові пояснення у яких вона просила розгляд справи проводити за її відсутності. Зазначила, що [PERSON] , як дружина померлого [PERSON] , 15.04.2024 року звернулась до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області із заявою про призначення пенсії у разі втрати годувальника, а 17.04.2024 року із заявою про призначення страхової виплати. До вказаних заяв також надала акт форми Н-1/П від 03.04.2024 року, затверджений 08.04.2024 року та всі необхідні документи. Починаючи з 25.12.2023 року [PERSON] призначена та виплачується пенсія по втраті годувальника на утримання двох неповнолітніх дітей до досягнення ними повноліття, а також соціальна допомога на підставі заяви від 17.04.2024 року. 07.10.2024 року представник відповідача [PERSON] надав до суду відзив на позовну заяву у якому, посилаючись на необґрунтованість, недоведеність та безпідставність заявленого позову, просив відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. В обґрунтування заперечень зазначив, що 02.12.2023 року, у третю зміну, помічник начальника дільниці профілактичних робіт з техніки безпеки [PERSON] видав наряд на роботи ланці робітників у складі двох машиністів бурових установок (далі МБУ), одного гірника на допоміжних роботах (далі - ГДР), одного машиніста підземних установок (далі МПУ) на обслуговування підземної дегазаційної установки в камері підземної дегазаційної установки, доставку і монтаж дегазаційних труб, доставку розвідного трубопроводу на Конвеєрному штреку пл.С10, відключення свердловини на 1002 збірному штреку. Під час видачі наряду помічник начальника дільниці профілактичних робіт з техніки безпеки [PERSON] провів інструктажі на теми: «Правила безпеки при виконанні наряду», «Карти оцінки ризиків», «Кардинальні правила», « [INFO] », «Порядок розслідування нещасних випадків» з записом у Книги нарядів дільниці профілактичних робіт за техніки безпеки. Безпосереднє керівництво роботами в зміні здійснював гірничий майстер дільниці профілактичних робіт з техніки безпеки № 2 [PERSON] . Прибувши на робоче місце, МБУ [PERSON] , МБУ [PERSON] і ГДР [PERSON] , під керівництвом гірничого майстра [PERSON] , приступили до виконання наряду по монтажу дегазаційних труб на Конвеєрному штреку пл.С10. На підошві виробки знаходились дві труби дегазаційного трубопроводу, які фланцевими з`єднаннями були з`єднані між собою (загальна довжина складала 12 м). Робітники зачепили ручний таль до рами кріплення виробки, а крюк ланцюга таля закріпили до труб за допомогою металевого троса (діаметром 10 мм), який завели петлею посередині двох з`єднаних труб. Після цього робітники встановили навпроти талі драбину і почали підіймання двох труб однією талю, що є порушенням паспорту. Приблизно о 21 годині 55 хвилин МБУ [PERSON] стояв на драбині та працював талю, а МБУ [PERSON] та ГДР [PERSON] стояли з одного краю труби та притримували її за фланець, щоб при підйомі не відбувалося розгойдування та зміщення труб. Після підйому труб на висоту 1,5 метра [PERSON] вирішив піти до протилежного краю труб, щоб притримувати їх з двох сторін. При проході [PERSON] під трубою, приблизно посередині з`єднаних труб, відбулося падіння труб вниз і [PERSON] отримав удар трубою в поперекову область спини і був придавлений трубами до підошви виробки. МБУ [PERSON] , [PERSON] і гірничий майстер [PERSON] вивільнили з під труби [PERSON] , піднявши трубу талю і надали йому першу допомогу. О 21 годині 55 хвилині гірничий майстер [PERSON] повідомив гірничому диспетчеру про нещасний випадок (згідно запису у Журналі реєстрації повідомлень про нещасні випадки) та організував доставку постраждалого до здоровпункту шахти. Гірничий диспетчер викликав бригаду реанімаційно-протишокової групи 8-го воєнізованого гірничо-рятувального загону м. Павлограда, яка прибула на ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» о 22 годині 27 хвилині (згідно запису у «Журналі реєстрації переміщення транспортних засобів і ТМЦ через КПП № 3 об`єкта охорони» ТОВ «ОХОРОННИЙ ХОЛДІНГ СЛАВУТИЧ»). О 23 годині 55 хвилині постраждалий [PERSON] був виданий з шахти на поверхню та доставлений на ношах медичних до здоровпункту шахти. Після огляду і надання первинної медичної допомоги у здоровпункті шахти, бригадою реанімаційно-протишокової групи 8-го воєнізованого гірничо-рятувального загону м. Павлоград, [PERSON] 03.12.2023 року був доставлений до КНП «Павлоградська лікарня інтенсивного лікування» Павлоградської міської ради, звідки того ж дня був направлений до КП «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечникова» ДОР», де знаходився на лікарняному з 03.12.2023 року по 15.12.2023 року. [PERSON] був встановлений діагноз: «Закрита хребтово-спинномозкова травма. Компресійно-уламковий перелом L2 хребця. Забій спинного мозку. Нижня параплегія». Враховуючи наявність компресійного перелому, 08.12.2023 року [PERSON] була проведена операція на хребті. 15.12.2023 року [PERSON] був виписаний з лікарні КП «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечникова» ДОР» з позитивною динамікою, для продовження амбулаторного лікування за місцем проживання. Згідно протоколу опитування [PERSON] (дружини), остання розповіла, що: «в ніч з 23.12.2023 року по [INFO] визивали швидку допомогу, так як чоловіку стало погано….». [INFO] під час перебування на амбулаторному лікуванні вдома, [PERSON] помер. Відповідно до наказу ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» № 9942 тр від 04.12.2023 року, для розслідування обставин та причин нещасного випадку, який стався 02.12.2023 року о 21 годині 55 хвилин, з гірником на допоміжних роботах в шахтах дільниці профілактичних робіт та техніки безпеки [PERSON] була створена комісія. 08.12.2023 року за результатами проведеного розслідування, комісією був складений акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1/ П, затверджений директором 12.12.2023 року. Відповідно до пункту 7.1 вищезазначеного акту від 08.12.2023 року, комісія прийшла до висновку, що нещасний випадок пов`язаним з виробництвом, складено акт за формою Н-1/П та прийнято до обліку на ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ». Наказом в.о. начальника Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці № 2090/ПС від 27.12.2023 року була утворена комісія із спеціального розслідування нещасного випадку зі смертельним наслідком, який стався 02.12.2023 року із [PERSON] . Відповідно до наказу Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці № 90/ПС від 17.01.2024 року було продовжено строк спеціального розслідування нещасного випадку зі смертельним наслідком, який стався 02.12.2023 з [PERSON] , до отримання відомостей (матеріалів) від Павлоградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області. 03.04.2024 року за результатами спеціального розслідування комісією був складений акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, що стався 02.12.2023 року о 21 год. 55 хв. на (в) ВИРОБНИЧОМУ СТРУКТУРНОМУ ПІДРОЗДІЛІ «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ») за формою Н-1/П, від 03.04.2024 року, який затверджений начальником Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці 08.04.2024 року, згідно якого комісія прийшла до висновку, що нещасний випадок пов`язаним з виробництвом. В свою чергу, акт за формою Н-1/П, затверджений директором ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» Ангеловським О.А. 12.12.2023 року, складеного на [PERSON] , вирішено скасувати та вважати недійсним. Звертає увагу суду, що комісією із спеціального розслідування нещасного випадку, що трапився з [PERSON] 02.12.2023 року, були встановлені порушення вимог законодавства з охорони та гігієни праці працівниками ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ», які були зазначені у пункті 8 акту спеціального розслідування нещасного випадку від 03.04.2024 року). З актом спеціального розслідування нещасного випадку від 03.04.2024 року члени комісії по спеціальному розслідуванню [PERSON] та [PERSON] не погодилися та надали свої окремі думки. На думку представника відповідача, акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1/П від 03.04.2024 року складений без порушень, є обґрунтованим, об`єктивним та відповідає нормам чинного законодавства України. Звертає увагу суду, що законодавством України передбачено вичерпний перелік обставин, за яких нещасні випадки не визнаються такими, що пов`язані з виробництвом. Зазначив, що доводи представника позивача стосовно того, що начебто, під час проведення спеціального розслідування, комісією не встановлено та документально не підтверджено наявності причинно-наслідкового зв`язку між впливом на [PERSON] небезпечного виробничого фактору 02.12.2023 року та наслідками у вигляді його смерті, яка сталася [INFO] є надуманими та не відповідають обставинам справи. Так, відповідно до листа Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області від 01.03.2024 року № 48-3540 встановлено, що згідно висновку експерта смерть [PERSON] настала від закритої хребтово-спинно-мозкової травми, яка супроводжувалась переломом (розтрощенням) тіла поперекового хребця L 2 з ушкодженням спинного мозку, набряком та забоєм спинного мозку, з порушенням функції тазових органів. В ході досудового розслідування було встановлено, що тілесні ушкодження було отримано внаслідок того, що на [PERSON] впала залізна труба. Будь-яких даних, які вказують на те, що смерть [PERSON] настала внаслідок чиїхось насильницьких або необережних дій в ході досудового розслідування не добуто, і за фактом його смерті не встановлено самої події кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 155 КК України. Вищезазначений висновок був встановлений комісією із спеціального розслідування та зазначений в акті спеціального розслідування нещасного випадку від 03.04.2024 року. Крім того, на думку представника, є інші докази, що підтверджують наявність причинно-наслідкового зв`язку між впливом на [PERSON] небезпечного виробничого фактору 02.12.2023 року та наслідками у вигляді його смерті, яка сталася [INFO] , а саме: екстрене повідомлення про звернення потерпілого щодо настання нещасного випадку на виробництві від 03.12.2023 року; висновок про важкість виробничих травм від 04.12.2023 року; акт спеціального розслідування нещасного випадку від 03.04.2024 року; акт розслідування нещасного випадку від 08.12.2023 року; лікарське свідоцтво про смерть № 851 від 25.12.2023 року; лист КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» ДОР» Павлоградське районне відділення, вих. № 4 від 05.01.2024 року; акт судово-медичного дослідження (гістологічного) № 295 від 05.01.2024 року; повідомлення в.о. директора про нещасний випадок/гостре професійне захворювання (отруєння), Додаток № 2 до Постанови № 337 від 17.04.2019 року ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» вх. №33361/ПС/1-23 від 25.12.2023 року. Таким чином, під час проведення спеціального розслідування комісією встановлено та документально підтверджено наявність причинно-наслідкового зв`язку між впливом на [PERSON] небезпечного виробничого фактору 02.12.2023 року та наслідками у вигляді його смерті, яка сталася [INFO] . Щодо висновків позивача, про те що під час призначення та проведення спеціального розслідування було порушено сам порядок розслідування, а саме пункт 64 «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого постановою КМУ від 17.04.2019 року № 337, де зазначено, що після закінчення періоду тимчасової непрацездатності потерпілого роботодавець протягом 10 робочих днів складає відомості про наслідки нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєнь), аварії за формою Н-2 згідно з додатком 25, де зазначається про закінчення періоду тимчасової непрацездатності потерпілого; смерть потерпілого внаслідок раптового погіршення стану здоров`я, що підтверджується висновком закладу охорони здоров`я; встановлення заключного діагнозу; смерть потерпілого внаслідок нещасного випадку, що стався раніше, що підтверджується висновком судово-медичної експертизи про наслідковий зв`язок з нещасним випадком; встановлення інвалідності потерпілому чи його смерть внаслідок одержаної ним травми. Повідомлення за формою Н-2 протягом трьох робочих днів надсилається роботодавцем організаціям та особам, яким надсилались акти за формою Н-1, додається до матеріалів розслідування та зберігається разом з ними відповідно до вимог цього Порядку. На думку представника, повідомлення за формою Н-2 має складати та надсилати саме роботодавець. Крім того, в період проведення спеціального розслідування, представники ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» не порушували питання щодо наявності або відсутності повідомлення за формою Н-2. Окремо зазначив, що 04.10.2024 року після 13 години 30 хвилин у нього, як представника відповідача Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, з незалежних від нього причин, були технічні проблеми з входом до кабінету в ЄСІТС «Електронний суд» (не працювала система), тому відправити даний відзив та додані до нього документи через ЄСІТС «Електронний суд» представник зміг тільки 05.10.2024 року, коли система почала працювати. Також просив врахувати наявність воєнного стану, постійних ракетних обстрілів міста Дніпра та повітряних тривог, у зв`язку з чим просив визнати зазначені обставини поважними, поновити строк на подачу відзиву та прийняти відзив на позовну заяву з доданими до нього документами. 17.10.2024 року представник позивача адвокат Єлістратов Р.В. направив до суду клопотання у якому просив витребувати у КНП «Павлоградська міська лікарня № 1» ДОР, КП «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечникова» ДОР та [PERSON] наступні документи: амбулаторну картку (історії хвороби) на ім`я [PERSON] , результати рентгенологічних, лабораторних досліджень [PERSON] за період грудень 2023 року та посмертний епікриз на ім`я [PERSON] . У підготовчому судовому засіданні 18.10.2024 року ухвалою суду, постановленою без оформлення окремого документа, клопотання представника позивача було задоволено та залучено до участі у справі в якості третьої особи [PERSON] 11.02.2025 року від представника третьої особи [PERSON] адвоката Мотуз О.В., через систему «Електронний суд», до суду надійшло клопотання у якому він просив долучити до матеріалів справи медичні документи, а саме: амбулаторну картку [PERSON] , результати рентгенологічних досліджень та посмертний епікриз на ім`я [PERSON] (том 2 а.с. 117-137). Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 01.04.2025 року клопотання представника позивача адвоката Єлістратова Р.В. про витребування доказів було залишено без розгляду, підготовче провадження по справі було закрито та призначено справу до судового розгляду по суті. Представник позивача Єлістратов Р.В., який приймав участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, надав пояснення аналогічні викладеним ним у позовній заяві, позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити. В подальшому, у зв`язку із технічної неможливістю під`єднання до системи відеоконференцзв`язку, направив до суду заяву у якій просив судове засідання провести за його відсутності, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити, врахувавши надані ним пояснення в ході розгляду справи. Представник відповідача Південно-Східного\~міжрегіонального управління\~Державної служби\~з питань\~праці Седов Ю.В. у судовому засіданні надав заперечення аналогічні викладеним ним у відзиві на позов, проти задоволення позовних вимог заперечував та просив відмовити у повному обсязі у зв`язку з їх необґрунтованістю, недоведеністю та безпідставністю. Представник третьої особи [PERSON] адвокат Мотуз О.В., який приймав участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, проти задоволення позовних вимог заперечував. У поданому ним клопотанні від 21.10.2024 року зазначив, що [PERSON] , втративши свого чоловіка, рідну людину, опору в житті, батька їх маленьких дітей, що має безповоротну дію, зазнала душевних страждань, а смерть [PERSON] призвела до істотних вимушених змін у її житті. Вона втратила чоловіка та батька їх малолітніх дітей, залишилася без моральної підтримки, подальшої допомоги у вихованні дітей та засобів існування. Внаслідок фатальної помилки та вини ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», наразі вимушена покладатися лише на себе у вихованні двох дітей та їх фінансовому забезпеченні, що є дуже складним для матері-одиначки. [PERSON] надзвичайно любив дружину, доньку та сина, багато працював, щоб його сім`я ні в чому не мала потреби, тому фактично він був їх єдиною підтримкою та опорою. [PERSON] не полишають думки про смерть чоловіка, що навіює на неї смуток, спричиняє душевні страждання та майже щоразу викликає головні болі, знервованість та болі в області серця. Для неї дуже важко сприймається той факт, що вона втратила свого чоловіка у такому молодому віці, при тому що якихсь тяжких захворювань він не мав і смерть його наступила несподівано для всіх, а не від якоїсь хвороби. Звернув увагу суду, що у провадженні Дніпровського апеляційного суду на даний момент на розгляді перебувають цивільні справи: № 185/4206/24 про відшкодування шкоди, завданої смертю чоловіка на виробництві за апеляційною скаргою [PERSON] до ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», а також № 185/4624/24 та № 185/4626/24 про відшкодування шкоди, завданої смертю батька на виробництві, де [PERSON] діє в інтересах малолітнього [PERSON] та неповнолітньої [PERSON] . На думку представника, позивач своїми діями, щодо скасування акту розслідування нещасного випадку, хоче навмисно призупинити провадження про відшкодування шкоди, завданої смертю чоловіка та батька на виробництві в Дніпровському апеляційному суді. В подальшому представник письмово просив розгляд справи проводити за відсутності третьої особи та її представника на підставі наявних матеріалів, проти задоволення позову заперечував. Представник третьої особи Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області Улан Н.В. письмово просила судове засідання проводити за її відсутності. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1 статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Суд, заслухавши думку учасників судового процесу, вивчивши матеріали справи та всі додані до неї документи, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується цивільний позов, об`єктивно оцінивши всі зібрані по справі докази, які мають юридичне значення для правильного розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов наступного висновку. Вибір громадянами способу захисту своїх прав і свобод від порушень та протиправних посягань гарантовано ч. 4 ст. 55, ст. 124 Конституції України, відповідно до якої кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань та закріплено статтями 7, 12 Загальної декларації про права людини, ст. 13 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, що згідно зі статтею 9 Конституції України є складовою національного законодавства. Згідно із ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. На підставі ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] 13.10.2006 року зареєстрували шлюб (том 1 а.с. 110). Батьками неповнолітньої доньки [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] (том 1 а.с. 99). Батьками малолітнього сина [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] (том 1 а.с. 98). Матеріалами справи підтверджено, що 02.12.2023 року о 21 годині 55 хвилині на ПК14 конвеєрного квершлагу пласта С10В горизонта 300 м дільниці профілактичних робіт з техніки безпеки шахти «САМАРСЬКА» ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» з гірником на допоміжних роботах в шахтах дільниці профілактичних робіт та техніки безпеки [PERSON] стався нещасний випадок. Як вбачається із матеріалів спеціального розслідування нещасного випадку на виробництві, 02.12.2023 року у третю зміну помічник начальника дільниці профілактичних робіт з техніки безпеки [PERSON] видав наряд на роботи ланці робітників у складі двох машиністів бурових установок (далі МБУ), одного гірника на допоміжних роботах (далі - ГДР), одного машиніста підземних установок (далі МПУ) на обслуговування підземної дегазаційної установки в камері підземної дегазаційної установки, доставку і монтаж дегазаційних труб, доставку розвідного трубопроводу на Конвеєрному штреку пл.С10, відключення свердловини на 1002 збірному штреку. Під час видачі наряду помічник начальника дільниці профілактичних робіт з техніки безпеки [PERSON] провів інструктажі на теми: «Правила безпеки при виконанні наряду», «Карти оцінки ризиків», «Кардинальні правила», « [INFO] », «Порядок розслідування нещасних випадків» з записом у Книги нарядів дільниці профілактичних робіт за техніки безпеки. Безпосереднє керівництво роботами в зміні здійснював гірничий майстер дільниці профілактичних робіт з техніки безпеки № 2 [PERSON] . Прибувши на робоче місце, МБУ [PERSON] , МБУ [PERSON] і ГДР [PERSON] , під керівництвом гірничого майстра [PERSON] , приступили до виконання наряду по монтажу дегазаційних труб на Конвеєрному штреку пл.С10. На підошві виробки знаходились дві труби дегазаційного трубопроводу, які фланцевими з`єднаннями були з`єднані між собою (загальна довжина складала 12 м). Робітники зачепили ручний таль до рами кріплення виробки, а крюк ланцюга таля закріпили до труб за допомогою металевого троса (діаметром 10 мм), який завели петлею посередині двох з`єднаних труб. Після цього робітники встановили навпроти талі драбину і почали підіймання двох труб однією талю, що є порушенням паспорту. Приблизно о 21 годині 55 хвилин МБУ [PERSON] стояв на драбині та працював талю, а МБУ [PERSON] та ГДР [PERSON] стояли з одного краю труби та притримували її за фланець, щоб при підйомі не відбувалося розгойдування та зміщення труб. Після підйому труб на висоту 1,5 метра [PERSON] вирішив піти до протилежного краю труб, щоб притримувати їх з двох сторін. При проході [PERSON] під трубою, приблизно посередині з`єднаних труб, відбулося падіння труб вниз і [PERSON] отримав удар трубою в поперекову область спини і був придавлений трубами до підошви виробки. МБУ [PERSON] , [PERSON] і гірничий майстер [PERSON] вивільнили з під труби [PERSON] , піднявши трубу талю і надали йому першу допомогу. О 21 годині 55 хвилині гірничий майстер [PERSON] повідомив гірничому диспетчеру про нещасний випадок (згідно запису у Журналі реєстрації повідомлень про нещасні випадки) та організував доставку постраждалого до здоровпункту шахти. Гірничий диспетчер викликав бригаду реанімаційно-протишокової групи 8-го воєнізованого гірничо-рятувального загону м. Павлограда, яка прибула на ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» о 22 годині 27 хвилині (згідно запису у «Журналі реєстрації переміщення транспортних засобів і ТМЦ через КПП № 3 об`єкта охорони» ТОВ «ОХОРОННИЙ ХОЛДІНГ СЛАВУТИЧ»). О 23 годині 55 хвилині постраждалий [PERSON] був виданий з шахти на поверхню та доставлений на ношах медичних до здоровпункту шахти. Після огляду і надання первинної медичної допомоги у здоровпункті шахти, бригадою реанімаційно-протишокової групи 8-го воєнізованого гірничо-рятувального загону м. Павлоград, [PERSON] 03.12.2023 року був доставлений до КНП «Павлоградська лікарня інтенсивного лікування» Павлоградської міської ради. З КНП «Павлоградська лікарня інтенсивного лікування» Павлоградської міської ради, та того ж дня був доставлений до КП «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечникова» ДОР», де знаходився на лікарняному з 03.12.2023 року по 15.12.2023 року та йому був встановлений діагноз: «Закрита хребтово-спинномозкова травма. Компресійно-уламковий перелом L2 хребця. Забій спинного мозку. Нижня параплегія». Враховуючи наявність компресійного перелому, 08.12.2023 року [PERSON] була проведена операція на хребті. 15.12.2023 року [PERSON] був виписаний з лікарні КП «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечникова» ДОР» з позитивною динамікою, для продовження амбулаторного лікування за місцем проживання. Згідно протоколу опитування [PERSON] (дружини), остання розповіла, що: «в ніч з 23.12.2023 року по 24.12.2023 року визивали швидку допомогу, так як чоловіку стало погано….». [INFO] під час перебування на амбулаторному лікуванні вдома, [PERSON] помер (том 1 а.с. 167-171). Згідно копії висновку КНП «Павлоградська лікарня інтенсивного лікування» Павлоградської міської ради про важкість виробничих травм від 04.12.2023 року, потерпілий [PERSON] 03.12.2023 року о 01:15 год. поступив до травматологічного кабінету у відділення екстреної (невідкладної) медичної допомоги з попереднім діагнозом компресійний перелом L2 (том 1 а.с. 9). Відповідно до наказу ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» № 9942 тр від 04.12.2023 року, для розслідування обставин та причин нещасного випадку, який стався 02.12.2023 о 21 годині 55 хвилин з гірником на допоміжних роботах в шахтах дільниці профілактичних робіт та техніки безпеки [PERSON] , 1981 року народження, т. № [NUMBER] , була створена комісія (том 1 а.с. 8). Згідно копії екстреного повідомлення КНП «Павлоградська лікарня інтенсивного лікування» Павлоградської міської ради про звернення потерпілого щодо настання нещасного випадку на виробництві № 1658 від 04.12.2023 року, [PERSON] був госпіталізований до лікарні ім. І.І. Мечникова м. Дніпро, попередній діагноз: компресійний перелом L ІІ ІІ-ІІІ ст. нижній порез, небезпечний, шкідливий виробничий фактор, який спричинив травмування впала труба на спину (том 1 а.с. 7). Судом також встановлено, що за результатами проведеного розслідування 08.12.2023 року комісією був складений акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, що стався (сталося/ сталася) 02 грудня 2023 р. о 21 год. 55 хв. на (в) ВИРОБНИЧОМУ СТРУКТУРНОМУ ПІДРОЗДІЛІ «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ») за формою Н-1/П, який було затверджено директором ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» 12.12.2023 року (далі акт розслідування нещасного випадку від 08.12.2023 року) (том 1 а.с. 10-16). Відповідно до пункту 7.1 акту розслідування нещасного випадку від 08.12.2023 року, розглянувши матеріали розслідування, провівши обстеження місця нещасного випадку та заслухавши пояснення потерпілого та свідків, комісія прийшла до висновку, що нещасний випадок, згідно підпункту 1 та підпункту 2 пункту 52 «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 року за № 337, вважати пов`язаним з виробництвом. Скласти акт за формою Н-1/П та прийняти до обліку на ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ». Комісія з розслідування нещасного випадку зустрілася з потерпілим [PERSON] , запросила його до співпраці та надала роз`яснення з питань, які виникли внаслідок випадку, та щодо його прав при проведенні розслідування, згідно діючого законодавства (том 1 а.с. 14). Наказом в.о. начальника Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці № 2090/ПС від 27.12.2023 року, відповідно до пунктів 10, 14, 15, 31 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 р. № 337, повідомлення про нещасний випадок та з урахуванням Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 року № 64/2022, була утворена комісія із спеціального розслідування нещасного випадку зі смертельним наслідком, який стався 02.12.2023 року із [PERSON] (помер [INFO] ) гірником на допоміжних роботах в шахті ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» (том 1 а.с. 17-18). Згідно із п. 2 вищезазначеного наказу спеціальній комісії провести згідно Порядку протягом 15 робочих днів з 27.12.2023 року по 16.01.2024 року спеціальне розслідування нещасного випадку зі смертельним наслідком, який стався 02.12.2023 року із [PERSON] (помер [INFO] ) гірником на допоміжних роботах в шахті ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» (том 1 а.с. 17-18). Матеріали справи містять запит заступнику начальника СВ ВП № 1 Павлоградського районного відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області№ 82 від 17.01.2024 року, у якому директор ВСП «ШУ Дніпровське» просив повідомити чи призначалась або чи планується призначення за фактом смерті [PERSON] проведення судово-медичної експертизи для встановлення безпосередньої причини його смерті, а також наявності причинно-наслідкового зв`язку між фактом травмування [PERSON] 02.12.2023 року та моментом його смерті [INFO] (том 1 а.с. 20). Згідно копії відповіді ВП № 1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області № 48.1-907 від 26.01.2024 року встановлено, що у кримінальному провадженні № 12023046400000142 від 03.12.2023 року судово-медична експертиза для встановлення безпосередньої причини смерті [PERSON] не призначалась. Після проведення всіх необхідних слідчих дій, в вказаному кримінальному провадження заплановано проведення комісійної судово-медичної експертизи для з`ясування механізму, способу отримання тілесних ушкоджень [PERSON] та встановлення причинно-наслідкового зв`язку між отриманими тілесними ушкодженнями та настанням смерті [PERSON] (том 1 а.с. 21). Відповідно до копії лікарського свідоцтва про смерть № 851 від 25.12.2023 року, [PERSON] помер [INFO] , хвороба, що призвела до смерті: забій спинного мозку, перелом поперекового хребця L2, закрита хребтово-спинномозкова травма, удар кинутим, випущеним або падаючим предметом, місце й обставини при яких відбулася травма: травму отримав на шахті, на спину впала труба (том 1 а.с. 22). Згідно копії листа КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» ДОР» Павлоградське районне відділення, вих. № 4 від 05.01.2024 року, смерть [PERSON] настала від закритої хребтово-спинномозкова травма, яка супроводжувалась переломом поперекового хребця L2 та ушкодженням спинного мозку, що й призвело до смерті. На момент смерті [INFO] при судово-токсикологічному дослідженні доставленої крові із трупа [PERSON] не виявлені: метиловий, етиловий, ізопропіловий, пропіліовий, ізобутиловий, бутиловий, ізоаміловий, аліловий спирти (том 1 а.с. 23). Матеріали справи містять також копію акту судово-медичного дослідження (гістологічного) № 295 від 05.01.2024 року, яке було проведено на підставі направлення судово-медичного експерта Павлоградського районного відділення від 25.12.2023 року в приміщенні КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» ДОР» судово-медичним експертом Волицьким В.К. (том 1 а.с. 24-25). Як вбачається із наказу Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці № 90/ПС від 17.01.2024 року строк спеціального розслідування нещасного випадку зі смертельним наслідком, який стався 02.12.2023 з [PERSON] було продовжено до отримання відомостей (матеріалів) від Павлоградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області (том 1 а.с. 19). Із копії листа Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області Павлоградський РВП від 01.03.2024 року № 48-3540 вбачається, що згідно висновку експерта смерть [PERSON] настала від закритої хребтово-спинномозкової травми, яка супроводжувалась переломом (розтрощенням) тіла поперекового хребця L 2 з ушкодженням спинного мозку, набряком та забоєм спинного мозку, з порушенням функції тазових органів. В ході досудового розслідування було встановлено, що тілесні ушкодження було отримано внаслідок того, що на [PERSON] впала залізна труба. Будь-яких даних, які вказують на те, що смерть [PERSON] настала внаслідок чиїхось насильницьких або необережних дій не добуто і за фактом його смерті не встановлено самої події кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України (том 1 а.с. 174). Матеріалами справи підтверджено, що за результатами спеціального розслідування, комісією був складений акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, що стався (сталося/ сталася) 02 грудня 2023 р. о 21 год. 55 хв. на (в) ВИРОБНИЧОМУ СТРУКТУРНОМУ ПІДРОЗДІЛІ «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ», за формою Н-1/П від 03.04.2024 року, який було затверджено начальником Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці 08.04.2024 року (далі - акт спеціального розслідування нещасного випадку від 03.04.2024 року) (том 1 а.с. 167-171). Відповідно до пункту 7.1 акту спеціального розслідування нещасного випадку від 03.04.2024 року комісія прийшла до висновку, що нещасний випадок, згідно підпункту 2 пункту 52 «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 року, за № 337, вважати пов`язаним з виробництвом. Скласти акт за формою Н-1/П та прийняти до обліку на ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ». Акт за формою Н-1/П затверджений директором ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» [PERSON] від 12.12.2023 року, складеного на [PERSON] , скасувати та вважати не дійсним (том 1 а.с. 167-171). Представником третьої особи надано до суду медичну документацію, зокрема, виписку із медичної карти [PERSON] № Е19615, з якої вбачається, що [PERSON] 04.12.2023 року надійшов до КП «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечникова» ДОР з діагнозом «Закрита хребтово-спинномозкова травма. Компресійно-уламковий перелом L2 хребця. Забій спинного мозку. Нижня параплегія. Порушення ФТО за центральним типом». Анамнез захворювання: травму отримав на виробництві 03.12.2023 року на шахті на спину впала труба. Враховуючи наявність компресійного перелому, 08.12.2023 року [PERSON] була проведена операція на хребті. 15.12.2023 року [PERSON] був виписаний з лікарні КП «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечникова» ДОР» з позитивною динамікою, для продовження амбулаторного лікування за місцем проживання (том 1 а.с. 132). Матеріали справи також містять копії заяв [PERSON] до Пенсійного фонду України про призначення/перерахунок пенсії від 15.04.2024 року (том 1 а.с. 90-91) та про призначення/перерахування/продовження страхової виплати у зв`язку зі смертю годувальника від 17.04.2024 року (том 1 а.с. 107-108). Представник позивача, звертаючись до суду із зазначеним позовом, зазначає, що під час проведення спеціального розслідування нещасного випадку комісією не встановлено та документально не підтверджено наявності причинно-наслідкового зв`язку між впливом 02.12.2023 року на [PERSON] небезпечного виробничого фактору та наслідками у вигляді його смерті, яка сталася [INFO] , а також порушено порядок проведення розслідування нещасного випадку. Щодо можливості поновлення процесуального строку для подання стороною відповідача відзиву на позовну заяву, суд вважає за необхідне зазначити наступне. Відповідно до ст. 120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом. Поважними ж визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами. Так, відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Вирішуючи питання про можливість поновлення представнику позивача строку на подачу відповіді на відзив, суд приймає до уваги практику Європейського суду з прав людини, у якій зазначено що «надмірний формалізм» може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (див. рішення у справах «Zubac v. Croatia», «Beles and Others v. the Czech Republic», № 47273/99, пп. 50-51 та 69, та «Walchli v. France», №35787/03, п. 29). При цьому, ЄСПЛ провів лінію між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Натомість надмірний формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя. Рішеннями ЄСПЛ визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним». Для того щоб право на доступ було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує її права» (рішення у справах «Bellet v. France» та «Nunes Dias v. Portugal»). Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) може позбавити заявників права звертатися до суду (рішення ЄСПЛ у справі «Perez de Rada Cavanilles v. Spain»). Вирішуючи питання поновлення пропущеного строку для подання відповіді на відзив, суд враховує основні засади цивільного судочинства, в тому числі, принципи пропорційності, змагальності. диспозитивності, які гарантують право кожного учасника процесу подати свої докази, відстоювати свою позицію перед судом, враховуючи значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, та обов`язок суду сприяти учасникам процесу в реалізації ними прав, передбачених ЦПК України, та розглянути справу не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених нею вимог та на підставі поданих доказів. Беручи до уваги наведені представником відповідача підстави для поновлення пропущеного строку, а також важливість подання кожною стороною процесу письмових заяв по суті справи, оскільки саме на підставі таких заяв та поданих доказів буде розглядатися справа по суті, суд визнає причини пропуску встановленого строку поважними та вважає за необхідне поновити стороні відповідача строк для подання відзиву на позовну заяву. Надаючи правову оцінку обставинам, що склалися між сторонами у вказаній справі, суд зазначає наступне. Відповідно до статті 6\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція), кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів. Всебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей та, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення. У рішенні Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справі «Кузнєцов та інші проти Російської Федерації» зазначено, що одним із завдань вмотивованого рішення є продемонструвати сторонам, що вони були почуті, вмотивоване рішення дає можливість стороні апелювати проти нього, нарівні з можливістю перегляду рішення судом апеляційної інстанції. Відповідно до ст. 43\~Конституції України кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці. Частинами 1-2 статті 153\~КЗпП України передбачено, що на всіх підприємствах, в установах, організаціях створюються безпечні і нешкідливі умови праці. Забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган. Статтею 171\~КЗпП України встановлено, що власник або уповноважений ним орган повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України. Згідно із п. 5 ч. 1 ст.\~1\~Закону України\~«Про загальнообов`язкове\~соціальне страхування» нещасний випадок - обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю або настала смерть. Частиною 2 статті 30 Закону України «Про загальнообов`язкове соціальне страхування» встановлено, що факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, відповідно до Закону України «Про охорону праці». Відповідно до ч. 1 ст.\~13\~Закону України\~«Про охорону\~праці» роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці. Статтею 22\~Закону України\~«Про охорону\~праці» встановлено, що роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця. Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене у судовому порядку. Процедура розслідування та ведення обліку нещасних випадків на виробництві на момент виникнення спірних правовідносин визначалась Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, який був затверджений постановою Кабінету\~Міністрів України\~від 17.04.2019\~року №\~337 у редакції, станом на час виникнення спірних правовідносин (далі Порядок). Відповідно до п. 3 Порядку нещасний випадок - обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків або в дорозі (на транспортному засобі підприємства чи за дорученням роботодавця), внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення тощо. Згідно із п. 10 Порядку спеціальному розслідуванню підлягають: нещасні випадки із смертельними наслідками; випадки смерті працівників під час виконання ними трудових (посадових) обов`язків. Відповідно до п. 14 Порядку Держпраці та/або її територіальним органом утворюється комісія із спеціального розслідування (далі - спеціальна комісія). Спеціальна комісія утворюється протягом одного робочого дня після отримання від роботодавця письмового повідомлення про нещасний випадок або за інформацією, отриманою з інших джерел (органу досудового розслідування, звернень потерпілого або членів його сім`ї чи уповноваженої ними особи, первинних організацій і територіальних об`єднань профспілок). Відповідно до пункту 33 Порядку комісія (спеціальна комісія) зобов`язана, зокрема, скласти акти за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення) згідно з додатком 11\~у кількості, визначеній рішенням комісії (спеціальної комісії). Рішення щодо визнання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) пов`язаними чи не пов`язаними з виробництвом приймається комісією (спеціальною комісією) шляхом голосування простою більшістю голосів. У разі рівної кількості голосів членів комісії (спеціальної комісії) голос голови комісії (спеціальної комісії) є вирішальним (п. 34 Порядку). Контроль за своєчасністю та об`єктивністю проведення розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), аварій, підготовкою матеріалів розслідування, веденням їх обліку, вжиттям заходів до усунення причин їх настання, відповідно до пункту 54 Порядку розслідування, здійснюють Держпраці та територіальні органи Пенсійного фонду України відповідно до компетенції. Як було встановлено судом, за результатами проведеного розслідування 08.12.2023 року комісією був складений акт розслідування нещасного випадку (том 1 а.с. 10-16). Відповідно до пункту 7.1 акту розслідування нещасного випадку від 08.12.2023 року, розглянувши матеріали розслідування, провівши обстеження місця нещасного випадку та заслухавши пояснення потерпілого та свідків, комісія прийшла до висновку, що нещасний випадок, згідно підпункту 1 та підпункту 2 пункту 52 «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 року за № 337, вважати пов`язаним з виробництвом. Скласти акт за формою Н-1/П та прийняти до обліку на ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ». Комісія з розслідування нещасного випадку зустрілася з потерпілим [PERSON] , запросила його до співпраці та надала роз`яснення з питань, які виникли внаслідок випадку, та щодо його прав при проведенні розслідування, згідно діючого законодавства (том 1 а.с. 14). Наказом в.о. начальника Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці № 2090/ПС від 27.12.2023 року, відповідно до пунктів 10, 14, 15, 31 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 р. № 337, повідомлення про нещасний випадок та з урахуванням Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 року № 64/2022, була утворена комісія із спеціального розслідування нещасного випадку зі смертельним наслідком, який стався 02.12.2023 року із [PERSON] (помер [INFO] ) гірником на допоміжних роботах в шахті ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» (том 1 а.с. 17-18). Згідно із п. 2 вищезазначеного наказу спеціальній комісії провести згідно Порядку протягом 15 робочих днів з 27.12.2023 по 16.01.2024 спеціальне розслідування нещасного випадку зі смертельним наслідком, який стався [INFO] з [PERSON] (помер [INFO] ) гірником на допоміжних роботах в шахті ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» (том 1 а.с. 17-18). Як вбачається із наказу Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці № 90/ПС від 17.01.2024 року строк спеціального розслідування нещасного випадку зі смертельним наслідком, який стався 02.12.2023 року з [PERSON] було продовжено до отримання відомостей (матеріалів) від Павлоградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області (том 1 а.с. 19). За результатами спеціального розслідування комісією був складений акт спеціального розслідування нещасного випадку від 03.04.2024 року (том 1 а.с. 167-171). Відповідно до пункту 7.1 акту спеціального розслідування нещасного випадку від 03.04.2024 року комісія прийшла до висновку, що нещасний випадок, згідно підпункту 2 пункту 52 «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 року, за № 337, вважати пов`язаним з виробництвом. Скласти акт за формою Н-1/П та прийняти до обліку на ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ». Акт за формою Н-1/П затверджений директором ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» [PERSON] від 12 грудня 2023 року, складеного на [PERSON] , скасувати та вважати не дійсним (том 1 а.с. 167-171). Відповідно до підпункту 2 пункту 52 Порядку обставинами, за яких нещасний випадок визнається таким, що пов`язаний з виробництвом, і складається акт за формою Н-1, є: перебування потерпілого на робочому місці, на території підприємства (установи, організації) або в іншому місці під час виконання трудових (посадових) обов`язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття на підприємство (в установу, організацію) до відбуття з нього, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства (установи, організації), у тому числі в робочий і надурочний час. Таким чином, за наявності хоча б однієї з обставин, зазначених у п. 52 Порядку та за відсутності обставин, зазначених у п. 53 цього ж Порядку нещасний випадок, що трапився з працівником є таким, що пов`язаний з виробництвом. Пунктом 49 Порядку визначено, що у разі проведення спеціального розслідування випадку смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов`язків до матеріалів розслідування належать: повідомлення роботодавця (замовника робіт) про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), звернення органу досудового розслідування, інформація, отримана з інших джерел (звернення юридичних і фізичних осіб тощо), рішення (постанова) суду про проведення розслідування чи повторного розслідування або про встановлення факту настання нещасного випадку в судовому порядку; копія наказу Держпраці про утворення спеціальної комісії; копія наказу Держпраці про продовження строку спеціального розслідування; примірник (копія) акта за формою Н-1; медичний висновок про причини смерті, стан алкогольного, токсичного чи наркотичного сп`яніння; протокол огляду місця, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), за встановленою формою; протокол зустрічі членів спеціальної комісії з членами сім`ї потерпілого чи уповноваженою особою, яка представляє їх інтереси; інші документи залежно від обставин і причин настання смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов`язків. Матеріалами справи підтверджено, що при проведенні розслідування нещасного випадку, що стався 02.12.2023 року на (в) ВИРОБНИЧОМУ СТРУКТУРНОМУ ПІДРОЗДІЛІ «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» із гірником на допоміжних роботах в шахтах дільниці профілактичних робіт та техніки безпеки [PERSON] , комісією було враховано наступні документи: - екстрене повідомлення про звернення потерпілого щодо настання нещасного випадку на виробництві № 1658 від 04.12.2023 року, згідно якого [PERSON] був госпіталізований до лікарні ім. Мечникова м. Дніпро, попередній діагноз: компресійний перелом LІІ ІІ-ІІІ ст. нижній порез, небезпечний, шкідливий виробничий фактор, який спричинив травмування впала труба на спину (том 1 а.с. 7); - висновок про важкість виробничих травм від 04.12.2023 року, потерпілий [PERSON] 03.12.2023 року о 01:15 год. поступив до травматологічного кабінету у відділення екстреної (невідкладної) медичної допомоги з попереднім діагнозом компресійний перелом L2 (том 1 а.с. 9); - лікарське свідоцтво про смерть № 851 від 25 грудня 2023 року, відповідно до якого [PERSON] помер [INFO] , хвороба, що призвела до смерті: забій спинного мозку, перелом поперекового хребця L2, закрита хребтово-спинномозкова травма, удар кинутим, випущеним або падаючим предметом, місце й обставини при яких відбулася травма: травму отримав на шахті, на спину впала труба (том 1 а.с. 22); - лист КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» ДОР» Павлоградське районне відділення, вих. № 4 від 05.01.2024 року, згідно якого смерть [PERSON] настала від закритої хребтово-спинномозкова травма, яка супроводжувалась переломом поперекового хребця L2 та ушкодженням спинного мозку, що й призвело до смерті. На момент смерті [INFO] при судово-токсикологічному дослідженні доставленої крові із трупа [PERSON] не виявлені: метиловий, етиловий, ізопропіловий, пропіліовий, ізобутиловий, бутиловий, ізоаміловий, аліловий спирти (том 1 а.с. 23); - акт судово-медичного дослідження (гістологічного) № 295 від 05.01.2024 року, яке було проведено на підставі направлення судово-медичного експерта Павлоградського районного відділення від 25.12.2023 року в приміщенні КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» ДОР» судово-медичним експертом Волицьким В.К. (том 1 а.с. 24-25); - повідомлення в.о. директора про нещасний випадок/гостре професійне захворювання (отруєння), Додаток № 2 до Постанови № 337 від 17.04.2019 року ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» вх. № 33361/ПС/1-23 від 25.12.2023 року; - лист Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області Павлоградський РВП від 01.03.2024 року № 48-3540 з якого вбачається, що згідно висновку експерта смерть [PERSON] настала від закритої хребтово-спинномозкової травми, яка супроводжувалась переломом (розтрощенням) тіла поперекового хребця L 2 з ушкодженням спинного мозку, набряком та забоєм спинного мозку, з порушенням функції тазових органів. В ході досудового розслідування було встановлено, що тілесні ушкодження було отримано внаслідок того, що на [PERSON] впала залізна труба. Будь-яких даних, які вказують на те, що смерть [PERSON] настала внаслідок чиїхось насильницьких або необережних дій не добуто і за фактом його смерті не встановлено самої події кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України (том 1 а.с. 174). Таким чином, під час проведення спеціального розслідування нещасного випадку комісією встановлено наявність причинно-наслідкового зв`язку між впливом 02.12.2023 року на [PERSON] небезпечного виробничого фактору та наслідками у вигляді його смерті, яка настала [INFO] на підставі вищевказаних документів, про що відображено у акті розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку від 03.04.2024 року. Крім того, комісією із спеціального розслідування нещасного випадку, що трапився із [PERSON] 02.12.2023 року були встановлені порушення вимог законодавства з охорони та гігієни праці працівниками ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ», що відображено у п. 8 акту спеціального розслідування нещасного випадку від 03.04.2024 року, зокрема: - під час виконання робіт по монтажу дегазаційних труб, працівники ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» виконували роботи без встановлення страхувальних ланцюгів, допустили знаходження людей під тубою, що піднімається (опускається) та здійснювали піднімання труб, що монтується однією талю, що є порушенням вимог абзацу 3 пункту 3.3, абзацу 4 пункту 3.3, підпункт 8 пункту 4, абзац 9 пункту 8 «Типового паспорту на монтаж-демонтаж трубопроводу» ДТЕК ЕНЕРГО «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ, затвердженого головним інженером ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ», 27.04.2021 року; - при виконання робіт по монтажу трубопроводу працівники ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ», які були залучені до робіт, не виконували вимоги технічних документів (ТПД, паспортів, інструкцій) та нормативних актів з охорони праці щодо його професії, не були уважним при виконанні роботи, а також не стежили за особистою безпекою та безпекою поряд працюючих робітників, допустили ризик, лихацтво та дії, які можуть призвести до нещасного випадку чи аварії, що є порушенням пункту 1.3.4, пункту 1.3.12, пункту 1.3.13, пункту 1.3.33 «Інструкції з охорони праці № 6, безпечному виконанню робіт та поведінці у шахті гірника на допоміжних роботах у шахтах» та пункт 1.3.4, пункту 1.3.12, пункту 1.3.33 «Інструкції з охорони праці № 12, безпечному виконанню робіт та поведінці у шахті машиніста бурових устаткувань» затверджені наказом директора ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» № 5299 тр від 31.08.2021 року. Пунктом 9 акту спеціального розслідування нещасного випадку від 03.04.2024 року були встановлені заходи щодо запобігання подібним нещасним випадкам. Окрім того, у пункті 5 акту спеціального розслідування нещасного випадку від 03.04.2024 року «Вид події та причини настання нещасного випадку професійного захворювання (отруєння), аварії, шкідливі або небезпечні виробничі фактори» зазначено: - вид події: падіння предметів, матеріалів, дерев, гілок дерев, матеріалів, інструментів, пристроїв тощо; - основна організаційна причина: порушення технологічного процесу, (порушення абзацу 3 пункту 3.3, абзацу 4 пункту 3.3, підпункт 8 пункту 4, абзац 9 пункту 8 «Типового паспорту на монтаж-демонтаж трубопроводу» ДТЕК ЕНЕРГО «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» (далі «Типовий паспорт…»), затвердженого головним інженером ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» від 27.04.2021); - супутня організаційна причина: порушення трудової і виробничої дисципліни, у тому числі: невиконання посадових обов`язків, (порушення абзацу 1 пункту 2.1, абзац 4 пункту 2.1 «Посадової інструкції гірничого майстра дільниці профілактичних робіт та техніки безпеки ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» (далі «Посадова інструкція»), затверджено директором ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» від 10.02.2020 та порушено абзац 5 пункт 2.1, абзацу 6 пункту 2.1, абзацу 1 пункту 3.27 «Положення про дільницю профілактичних робіт з техніки безпеки ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» (посадова інструкція начальника дільниці) (далі «Положення про дільницю…») затверджено директором ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» від 12.01.2024). Суд звертає увагу, що пунктом 53 Порядку передбачено вичерпний перелік обставин, за яких нещасні випадки не визнаються такими, що пов`язані з виробництвом: 1) у разі вчинення потерпілим кримінального правопорушення, що встановлено обвинувальним вироком суду або постановою (ухвалою) про закриття кримінального провадження за нереабілітуючими підставами; 2) смерті працівника від загального захворювання або самогубства, що підтверджено висновками судово-медичної експертизи та/або відповідною постановою про закриття кримінального провадження. Представником позивача ні під час проведення спеціального розслідування нещасного випадку, ні під час розгляду справи в суді не було надано доказів вчинення потерпілим кримінального правопорушення чи доказів смерті [PERSON] від загального захворювання або самогубства, про що представником позивача було також зазначено у судовому засіданні. До того ж, у судовому засіданні представник позивача зазначив, що у нього не має доступу до кримінального провадження № 12023046400000142 від 03.12.2023 року, де згідно копії ВП № 1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області № 48.1-907 від 26.01.2024 року було заплановано проведення комісійної судово-медичної експертизи для з`ясування механізму, способу отримання тілесних ушкоджень [PERSON] та встановлення причинно-наслідкового зв`язку між отриманими тілесними ушкодженнями та настанням смерті [PERSON] , докази призначення експертизи у вказаному кримінальному провадженні представник надати не може. Наказ Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці № 2090/ПС від 27.12.2023 року «Про утворення комісії із спеціального розслідування нещасного випадку» був прийнятий, зокрема, відповідно до повідомлення в.о. директора про нещасний випадок/гостре професійне захворювання (отруєння), Додаток № 2 до Постанови № 337 від 17.04.2019 року ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» вх. № 33361/ПС/1-23 від 25.12.2023 року. Відповідно до пункту 8 повідомлення в.о. директора про нещасний випадок/гостре професійне захворювання (отруєння), Додаток № 2 до Постанови № 337 від 17.04.2019 року ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» вх. № 33361/ПС/1-23 від 25.12.2023 року, були зазначені кандидатури представників підприємства (ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ») запропоновані для включення до складу спеціальної комісії. На думку суду, вимоги Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337, при проведенні спеціального розслідування нещасного випадку зі смертельним наслідком, який стався 02.12.2023 року із [PERSON] , комісією порушено не було. Щодо посилань представника позивача на порушення 64 Порядку під час призначення та проведення спеціального розслідування, суд зазначає наступне. Положеннями п. 64 Порядку передбачено, що після закінчення періоду тимчасової непрацездатності потерпілого роботодавець протягом 10 робочих днів складає відомості про наслідки нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєнь), аварії за формою Н-2 (далі - повідомлення за формою Н-2) згідно з додатком 25,\~де зазначається\~про закінчення\~періоду тимчасової\~непрацездатності потерпілого;\~смерть потерпілого\~внаслідок раптового\~погіршення стану\~здоров`я,\~що підтверджується\~висновком закладу\~охорони здоров`я;\~встановлення заключного\~діагнозу;\~смерть потерпілого\~внаслідок нещасного\~випадку,\~що стався\~раніше,\~що підтверджується\~висновком судово-медичної\~експертизи про\~наслідковий зв`язок\~з нещасним\~випадком;\~встановлення інвалідності\~потерпілому чи\~його смерть\~внаслідок одержаної\~ним травми. Повідомлення за формою Н-2 протягом трьох робочих днів надсилається роботодавцем організаціям та особам, яким надсилались акти за формою Н-1, додається до матеріалів розслідування та зберігається разом з ними відповідно до вимог цього Порядку. Із наведеної норма вбачається, що повідомлення за формою Н-2 складається та надсилається саме роботодавцем, тобто ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ». До того ж, в період проведення спеціального розслідування, представник ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» не порушував питання щодо наявності або відсутності повідомлення за формою Н-2. Пунктом 12 Порядку, визначено, що на підприємстві (в установі, організації) утворюється комісія з розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), що не підлягають спеціальному розслідуванню (далі - комісія). Комісія утворюється наказом роботодавця не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) від безпосереднього керівника робіт, повідомлення від закладу охорони здоров`я, заяви потерпілого, членів його сім`ї чи уповноваженої ним особи. Відповідно до п. 58 Порядку, протягом трьох років з дати отримання акта за формою Н-1 потерпілий, член його сім`ї чи уповноважена ними особа або органи, установи та організації, представники яких брали участь у розслідуванні нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), мають право звернутися до роботодавця, Держпраці або її територіального органу щодо призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) у зв`язку з незгодою з обставинами та причинами настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та/або з висновком комісії, які викладені в акті за формою Н-1. За наявності документів, що можуть суттєво вплинути на висновки комісії (спеціальної комісії), роботодавцем, Держпраці або її територіальним органом (або юридичною особою, яка утворювала комісію, та її органом управління) вживаються заходи до призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння). Голова Держпраці або керівник її територіального органу у разі невиконання спеціальною комісією визначених цим Порядком обов`язків має право призначити повторне спеціальне розслідування нещасного випадку, притягти до відповідальності посадових осіб територіального органу Держпраці та підприємства (установи, організації), які допустили порушення вимог цього Порядку. Повторне розслідування (спеціальне розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) проводиться комісією (спеціальною комісією) в іншому складі (із заміною всіх членів комісії). Висновки повторного спеціального розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) можуть бути оскаржені лише у судовому порядку. Зазначені положення Порядку дають підстави дійти висновку, що до виключної компетенції комісії (спеціальної комісії) по розслідуванню нещасного випадку належать повноваження з визнання нещасного випадку таким, що не пов`язаний з виробництвом, і такий факт не може бути визнаний таким у судовому порядку. Саме комісія (спеціальна комісія) встановлює факт пов`язаності чи непов`язаності нещасного випадку з виробництвом. Суд звертає увагу, що рішення комісії (спеціальної комісії) та відповідний акт можуть бути оскаржені до суду. У цьому випадку суд має встановити наявність або відсутність порушень при їх складанні, у тому числі й перевірити обґрунтованість визнання комісією нещасного випадку таким, що пов`язаний / не пов`язаний з виробництвом, і відповідно до цього ухвалити рішення. До компетенції суду належить встановлення факту нещасного випадку на виробництві, а визнання такого нещасного випадку пов`язаним чи не пов`язаним з виробництвом належить до повноважень спеціальної комісії з розслідування такого нещасного випадку, яка створюється після визнання факту настання нещасного випадку на виробництві органом, на який згідно Порядку покладений такий обов`язок. Відповідно до правової позиції, яка викладена у постанові Верховного Суду від 18 січня 2023 року у справі № 742/1433/21, суд не може перебирати на себе функції уповноваженої спеціальної комісії і робити висновки про те, чи відноситься випадок до такого, що пов`язаний з виробництвом. Суд не уповноважений встановлювати або вважати доведеним факт пов`язаності чи не пов`язаності нещасного випадку з виробництвом. Аналогічні висновки містяться у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.05.2024 року у справі № 227/2301/21. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Аналогічна норма міститься ч. 1 ст. 81 ЦПК України. Згідно із ст.\~76\~ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст.\~77\~ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Статтею 80\~ЦПК України визначено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно із ч. 6 ст.\~81\~ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У постанові від 18.03.2020 року у справі № 129/1033/13 Велика Палата Верховного Суду наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджувальної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим ніж протилежний. Тобто певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс. Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 02 жовтня 2018 року у справі № 910/18036/17, від 23 жовтня 2019 року у справі № 917/1307/18, від 18 листопада 2019 року у справі № 902/761/18, від 04 грудня 2019 року у справі № 917/2101/17. Верховний Суд зауважує, що за загальним правилом доказування тягар доведення обґрунтованості вимог пред`явленого позову покладається на позивача, за таких умов доведення не може бути належним чином реалізоване шляхом спростування позивачем обґрунтованості заперечень відповідача. Пріоритет у доказуванні надається не тому, хто надав більшу кількість доказів, а в першу чергу їх достовірності, допустимості та достатності для реалізації стандарту більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджувальної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим ніж протилежний (Постанова ВС від 21 вересня 2022 року у справі № 645/5557/16-ц) Відповідно до ст.\~89\~ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Стаття 129\~Конституції України визначає основні засади судочинства, однією з яких є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і в доведенні перед судом їх переконливості. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Вирішальним фактором принципу змагальності сторін є обов`язок сторін у доказуванні, які користуються рівними правами щодо надання доказів, їх дослідження та доведення перед судом переконливості цих доказів. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, суд робить висновок про її недоведеність. У вказаній справі судом встановлено дотримання Південно-Східним\~міжрегіональним управлінням\~Державної служби\~з питань\~праці Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337 під час спеціального розслідування нещасного випадку, що стався із [PERSON] 02.12.2023 року. На думку суду, позовна заява обґрунтована незгодою сторони позивача із висновком комісії актом спеціального розслідування нещасного випадку від 03.04.2024 року, однак жодного доказу, який міг вплинути на прийняте рішення комісією, представником позивача до суду надано не було, призначення експертизи не заявлено. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні. Враховуючи вищевикладене, розглядаючи даний спір в межах заявлених вимог, оцінюючи надані по справі докази щодо їх належності, допустимості, достовірності, а також достатності та взаємності зв`язку у сукупності, приймаючи до уваги не встановлення судом допущених порушень під час проведення спеціального розслідування нещасного випадку, що трапився із [PERSON] , суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог у повному обсязі. При вирішенні питання розподілу судових витрат суд зазначає наступне. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки у задоволенні позовних вимог було відмовлено, тому судові витрати по справі у вигляді судового збору у розмірі 6\~056,00 грн. суд покладає на позивача. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). На підставі викладеного та

Outcome: dismissed