Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-25 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з заявою, в якій просив визнати [PERSON] недієздатною, встановивши на нею опіку та призначивши заявника опікуном останньої. Із поданої до суду заявником заяви вбачається, що [PERSON] являється рідним братом [PERSON] , яка є інвалідом з дитинства першої А групи та потребує стороннього догляду і допомоги. Догляд за [PERSON] , здійснювала її мати [PERSON] , але в даний час мати [PERSON] не може опікуватися дочкою за станом здоров`я. на даний час опіку над [PERSON] не встановлено. Заявник проживає та зареєстрований в будинку разом із сестрою [PERSON] з народження та по теперішній час, постійно здійснює догляд за [PERSON] , бо його сестра має психічне захворювання, перебуває на диспансерному обліку в лікаря-психіатра та потребує постійного стороннього догляду. Оскільки заявник здійснює догляд за своєю сестрою, то рішенням виконавчого комітету Новодмитрівської сільської ради погоджено його кандидатуру як опікуна над [PERSON] . Враховуючи наведене, заявник просить визнати [PERSON] недієздатною, а також, врахувавши, що догляд за останньою здійснює саме заявник - призначити його опікуном останньої. У судовому засіданні заявник заявлені вимоги підтримав повністю та просив їх задовольнити. Адвокат особи, стосовно якої суд розглядає справу, [PERSON] підтримав заяву та просив її задовольнити. Представник заінтересованої особи - Опікунської рада при виконавчому комітеті Новодмитрівської сільської ради Матвєєва О.І. в судовому засіданні не заперечувала проти задоволення заяви та пояснила, що до опікунської ради звернувся [PERSON] з заявою про погодження його кандидатури як опікуна. Всі документи, які надав заявник, були досліджені на засіданні опікунської ради, а далі питання було винесене на розгляд виконкому Новодмитрівської сільської ради, який і прийняв рішення про погодження кандидатури опікуна. Також представник вказала, що в 2022 році розглядалась заява [PERSON] про визнання її опікуном. Комісією також було погоджено її кандидатуру як опікуна, але вона залишила справу про це без розгляду. Мати заявника лише в усній формі повідомляла про те, що не матиме змоги здійснювати функції опікуна. Зазначила, що підстав для відмови [PERSON] у погодженні його кандидатури не було. Особа, щодо якої вирішується питання про визнання недієздатною, у судове засідання не викликалась, оскільки внаслідок психічного стану здоров`я фактичної можливості з`явитися в судове засідання та особисто дати пояснення по суті не має, про що було з`ясовано в судовому засіданні. Суд, заслухавши доводи учасників справи, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, встановив наступне. З копії паспорту громадянина України № [NUMBER] вбачається, що заявник [PERSON] народився [INFO] в с. Скориківка, Золотоніського району, Черкаської області та має РНОКПП [NUMBER] . Із витягу з Єдиного державного демографічного реєстру щодо реєстрації місця проживання №7118-1566761-2018 від 26.04.2018 р. вбачається, що заявник зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Згідно копії паспорта громадянина України серії [NUMBER] [PERSON] народилась [INFO] у с. Драбівці, Золотоніського району Черкаської області та має РНОКПП [NUMBER] , що підтверджується копією картки платника податків. Також із паспорту вбачається, що [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . З копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 04.10.1991 р. вбачається, що батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] . З копії свідоцтва про народження від 29.04.1994 р. вбачається, що батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] . Як убачається з копії свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 13.07.1991р. [PERSON] уклав шлюб з [PERSON] . Після укладення шлюбу прізвища чоловіка і дружини [PERSON] . Шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано, що підтверджується копією свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] від 10.03.1994, наявною в матеріалах справи. Як убачається з копії свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 29.04.1994р. [PERSON] уклав шлюб зі [PERSON] . Після укладення шлюбу прізвища чоловіка і дружини [PERSON] . Згідно з копією свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] від 09.07.2002 шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано. З копії акта №238 від 18 жовтня 2023 року вбачається, що [PERSON] проживає разом з матір`ю, братом та неповнолітньою сестрою у приватному будинку за адресою [ADDRESS] . Вона не здатна самостійно пересуватися, не пристосована до спілкування в суспільстві. Не усвідомлює наслідки своїх дій, не оцінює реального світу. Дуже погано розмовляє. Спілкується лише з тими, хто її слухає. Потребує постійного стороннього догляду ,який їй забезпечує брат [PERSON] . На інвалідному візку вивозить її на вулицю, постійно проводить з нею час. Відповідно до довідки, виданої психоневрологічним кабінетом КНП «Золотоніська багатопрофільна лікарня» Золотоніської міської ради, [PERSON] перебуває на «Д» обліку у лікаря-психіатра з діагнозом F 72.0. Згідно довідки до акта огляду МСЕК серії 10ААА №910672 від 01.09.2011 р. [PERSON] встановлено 1-шу «А» групу інвалідності безтерміново. Причина інвалідності інвалідність з дитинства. Також у даній довідці вказано, що [PERSON] потребує постійного стороннього догляду і допомоги. Відповідно до висновку судово-психіатричного експерта №562 від 04.10.2024 р., у [PERSON] виявляються прояви хронічного стійкого психічного розладу у формі глибокої розумової відсталості (F-73.1 за міжнародною класифікацією хвороб 10 перегляду). Через вказані прояви хронічного стійкого психічного розладу у формі глибокої розумової відсталості [PERSON] не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Згідно з ч. 1, 2 ст. 39 ЦК України, фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Порядок визнання фізичної особи недієздатною встановлюється Цивільним процесуальним кодексом України. Отже, судом установлено, що [PERSON] , внаслідок хронічного, стійкого психічного захворювання не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, тому її необхідно визнати недієздатною. Відповідно до ст.60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною. Частиною 4 статті 63 ЦК України визначено, що опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Із поданої до суду заяви вбачається, що заявник є братом [PERSON] і вказані обставини доводяться дослідженими вище копіями свідоцтв про народження, свідоцтв про укладення шлюбу та свідоцтв про розірвання шлюбу. Згідно довідки №237 від 18.10.2023, виданої виконавчим комітетом Новодмитрівської сільської ради, заявник [PERSON] дійсно проживає зареєстрований та проживає за адресою: [ADDRESS] та разом з ним зареєстровані та проживають: мати [PERSON] , [INFO] , сестра- [PERSON] , [INFO] , сестра [PERSON] , [INFO] (перебуває на навчанні). Виконавчий комітет Новодмитрівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області відповідно, розглянувши протокол засідання опікунської ради виніс рішення від 09.10.2023 №164, яким погодив кандидатуру [PERSON] на призначення його опікуном над сестрою [PERSON] у разі визнання її недієздатною та встановлення над нею опіки. Статтею 55 ЦК України визначено, що опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки. Згідно з частиною першою статті 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Згідно з частинами четвертою та п`ятою статті 63 ЦК України опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників. При призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Отже, призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно вимог ЦПК України. При внесенні подання орган опіки та піклування має якнайкраще врахувати інтереси особи, над якою встановлюється опіка. У наданому суду висновку органом опіки вказано лише про факт погодження кандидатури заявника [PERSON] на призначення його опікуном над [PERSON] . Жодних доводів, якими б був умотивований вказаний висновок, немає. Крім цього, судом установлено, що [PERSON] проживає разом з матір`ю та сестрою, стосовно яких в рішенні відсутня жодна інформація про неможливість виконання ними повноважень опікуна. У даному випадку суд вважає, що подання органу опіки містить виключно висновок про необхідність призначення [PERSON] опікуном над [PERSON] без достатньої аргументації такого висновку. Отже, вищевказаний висновок не відповідає вимогам закону щодо обгрунтованості, оскільки жодних мотивів доцільності призначення саме цієї особи опікуном [PERSON] він не містить, через що не може бути прийнятий судом. Таким чином, вимога заявника про призначення його опікуном до задоволення не підлягає. З огляду на наведене, вимоги [PERSON] є обґрунтованими та підлягають до задоволення частково. Відповідно до ч.6 ст. 299 ЦПК України строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Згідно ч.2 ст.299 ЦПК України судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави. Частиною 1 статті 133 ЦПК України визначено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать також витрати, що пов`язані з проведенням експертизи (п.2 ч.3 ст.133 ЦПК України). Відповідно до ч. 2 ст. 299 ЦПК України судові витрати по даній справі слід віднести на рахунок держави. На підставі наведеного, ст.39, 40, 60, 63 ЦК України,

Outcome: partial