Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-19 00:00:00

До Березанського міського суду Київської області звернулася [PERSON] з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що з відповідачем по справі, [PERSON] , позивач перебуває у шлюбі, зареєстрованому 17 червня 2019 року Березанським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис № 46. Від шлюбу з відповідачем мають неповнолітню дитину: [PERSON] , [INFO] . Як стверджує позивач, подружнє життя між нею та відповідачем не склалося. Зникли почуття довіри, поваги та взаєморозуміння, що існували між ними раніше. Шлюбні відносини між ними фактично припинені. Спору щодо місця проживання дитини та поділу майна, між сторонами не існує. Збереження шлюбу буде суперечити інтересам позивача. Зважаючи на викладене, позивач просить суд розірвати шлюб, не надаючи терміну для примирення. Таким чином, позивач просить суд розірвати шлюб між [PERSON] та [PERSON] , зареєстрований 17 червня 2019 року Березанським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис за № 46. 18.03.2025 прийнято вказану вище позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, а також надав сторонам строк для подачі відзиву, відповіді на відзив, заперечень. Кожен з учасників справи мав право безпосередньо знайомитися з матеріалами справи, аргументами іншої сторони та реагувати на них відповідно до вимог ЦПК України. Позивач [PERSON] , належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, до суду не з`явилася. Разом з позовною заявою позивач подала до суду датоване 12.03.2025 клопотання про розгляд справи за її відсутності, у якій вказала, що позовні вимоги підтримує (а.с. 10). Клопотання аналогічного змісту позивача [PERSON] , датоване 10.04.2025, надійшло до суду 10.04.2025 та було зареєстроване за вх. № 1484 від(а.с. 37). Представник позивача адвокат Семиряко О.М., належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, до суду не з`явився (а.с. 41). Відповідач [PERSON] , належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, до суду не з`явився. Відповідачу [PERSON] копія ухвали про відкриття провадження у справі, судові повістки про виклик до суду, були надіслані судом на адресу місця проживання відповідача, зареєстровану у встановленому законом порядку. Однак, конверти повернулися до суду з відміткою органів поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 35-36, 46-47). Крім того, копія ухвали про відкриття провадження у справі, судові повістки про виклик до суду, були надіслані судом на адресу місця проживання відповідача, яка була зазначена позивачем як місце фактичного проживання відповідача (а.с. 28-29, 42-43). Згідно з п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Відповідач [PERSON] не скористався своїм правом, наданим ст. 178 ЦПК України, та не подав відзив. Згідно з\~ч.\~3\~ст.\~211\~ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до\~ч.\~1\~ст.\~223\~ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Підстав, передбачених ч. 2 ст. 223 ЦПК України, для відкладення судом розгляду справи, суд не вбачає. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов такого висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ч. 1 ст.\~5\~ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Частиною 1 ст. 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. В силу приписів ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Враховуючи положення ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Доказами згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 7 Сімейного кодексу України (далі - СК України) визначено загальні засади регулювання сімейних відносин. Так, згідно з ч. 1, 6 ст. 7 СК України сімейні відносини регулюються цим Кодексом та іншими нормативно-правовими актами. Відносини щодо прийняття, набрання чинності, оскарження в адміністративному порядку, виконання, припинення дії адміністративних актів у сфері сімейних відносин регулюються Законом України "Про адміністративну процедуру" з урахуванням особливостей, визначених цим Кодексом. Жінка та чоловік мають рівні права і обов`язки у сімейних відносинах, шлюбі та сім`ї. Частиною першою статті 24\~СК України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Відповідно до ч. 3 ст.\~105\~СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду. Згідно зі ст.\~112\~СК України суд з`ясовує\~фактичні взаємини\~подружжя,\~дійсні причини\~позову про\~розірвання шлюбу,\~бере до\~уваги наявність\~малолітньої дитини,\~дитини з\~інвалідністю та\~інші обставини\~життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом. (ч. 3, 4 ст. 56 СК України). Судом встановлено, що згідно з копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого 17.06.2019 Березанським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб 17 червня 2019 року, про що 17.06.2019 було складено відповідний актовий запис за № 46. Прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу: [PERSON] (а.с. 8). [PERSON] народився [INFO] , про що 17 квітня 2014 року складено відповідний актовий запис за № 3 та 17.04.2014 Виконавчим комітетом Ярешківської сільської ради Баришівського району Київської області видано свідоцтво про народження серії [NUMBER] . Батько: [PERSON] , мати: [PERSON] (а.с. 9). Як вбачається з копії довідки про реєстрацію місця проживання особи [PERSON] , [INFO] , має зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання за адресою: [ADDRESS] з 26 квітня 2017 року (а.с. 18). Як стверджує позивач, подружнє життя між нею та відповідачем не склалося. Зникли почуття довіри, поваги та взаєморозуміння, що існували між ними раніше. Шлюбні відносини між ними фактично припинені. Спору щодо місця проживання дитини та поділу майна, між сторонами не існує. Збереження шлюбу буде суперечити інтересам позивача. Зважаючи на те, що позивач наполягає на розірванні шлюбу, відмова в розірванні шлюбу матиме ознаки примушування до шлюбу, що є недопустимим. Відтак, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення. Частиною 1 ст. 141 ЦПК України встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до вимог п.п. 3 п. 1 ч. 2 ст.\~4\~Закону України\~"Про\~судовий збір" за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, і питання як розподілити між сторонами судові витрати. Позивач при зверненні до суду сплатила судовий збір у розмірі 1211,20 гривень (а.с. 1). Однак, вимоги про стягнення судових витрат з відповідача позивач не заявила, тому суд не вирішує питання про їх розподіл між сторонами. Відповідно до ч. 2 ст. 264 ЦПК України при ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог. В силу\~приписів п.\~3\~ч.\~1\~ст.\~270,\~ч.\~2\~ст.\~270\~ЦПК України\~суд,\~що ухвалив\~рішення,\~може за\~заявою учасників\~справи чи\~з власної\~ініціативи ухвалити\~додаткове рішення,\~якщо судом не вирішено питання про судові витрати. Заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення. На підставі ст. 7, 24, 105, 112 СК України, ст. 4, 12, 76-81, 89, 141, 258-259, 263-265, 268, 279, 354-355 ЦПК України, суд

Outcome: approved