Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-26 00:00:00

Дана справа надійшла до суду 23.04.2025 року поштовим листом за підсудністю з Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області на підставі ухвали від 28.02.2025 року (а.с.49). Позивач звернувся до суду з зазначеним позовом та просить постановити рішення, яким стягнути на його користь з відповідача вартість необлікованої електричної енергії у розмірі 44 025,39 гривень. Крім того стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 3028.00 гривень. Свої вимоги мотивує тим, що 07.02.2022 року представниками AT «ДТЕК Одеські електромережі» при проведенні перевірки на предмет дотримання ПРРЕЕ за адресою: [ADDRESS] , було виявлено порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: «Порушення п.2.3.1, 2.3.2, 5.5.5 ПРРЕЕ, що відповідає порушенню п.8.4.2 ПРРЕЕ - самовільне підключення струмоприймачів, електроустановок та електропроводки до мереж ОСР AT «ДТЕК Одеські електромережі» з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано проводом алюмінієвим 2*2,5мм з ввідного проводу на горищі житлового будинку до приміщення будинку приховано, виявити яке при контрольному огляді можливості не було. Порушення продемонстровано споживачу». За результатом виявленого порушення у присутності [PERSON] , який надав доступ до приміщення для перевірки відповідно до вимог п.8.2.5 ПРРЕЕ складено Акт про порушення № 8020817 від 07.02.2022 року, який підписав акт без внесення до нього своїх зауважень. Пунктом 8.2.6 ПРРЕЕ визначено, що на підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Як наслідок обсяг не облікованої електричної енергії склав 0225 кВт/год на суму 44025.39 гривень в т.ч ПДВ. Зазначене стало підставою для звернення до суду з цими вимогами. Ухвалою від 23.04.2025 року відкрито провадження по справі та призначено спрощений розгляд справи з повідомленням сторін на 27.05.2025 року о 09:00 годині (а.с.58), про що повідомлено сторін по справі (а.с.58). Відповідачу надіслано копію ухвали, позовної заяви з додатками, та запропоновано подати відзив на позовну заяву. В судове засідання 27.05.2025 року: - позивач не прибув, надіслав до суду заяву про зменшення розміру позовних вимог, яку просив задовольнити та судове засідання провести у її відсутність (а.с.63-64); - відповідач не прибув, про час та місце проведення судового розгляду повідомлявся відповідно до вимог чинного законодавства, за адресою постійного місця реєстрації: [ADDRESS] , до суду повернувся рекомендований поштовий лист без вручення з відміткою листоноші «Адресат відмовився» (а.с.61-62). Положеннями ч.9 ст.130 ЦПК України встановлено, що у разі відмови адресата одержати судову повістку особа, яка її доставляє, робить відповідну помітку на повістці і повертає її до суду. Особа, яка відмовилася одержати судову повістку, вважається повідомленою. Таким чином, суд прийшов до висновку, що відповідач по справі повідомлений належним чином про час та місце розгляду даної справи. Будь-яких заяв, заперечень, відзиву щодо спростування доводів, викладених в позовній заяві, до суду наданих ним не було. Вирішуючи питання про проведення розгляду справи в заочному порядку, суд вважає за необхідне зазначити, що інститут заочного провадження призначений впливати на відповідачів, які не вчиняють дій щодо участі у розгляді справи. Верховний Суд також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно. Зі згоди позивача, зазначеній у позовній заяві (а.с.10), та згідно в окремо поданій заяві (а.с.63), суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України. Зважаючи на ці обставини, суд керується ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), яка згідно з частиною першою статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, та яка визначає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Строки, встановлені Цивільним процесуальним кодексом України, є обов`язковими для судів та учасників судових процесів, оскільки визначають тривалість кожної стадії процесу або час, протягом якого має бути вчинено процесуальну дію (наприклад, строк оскарження судового рішення, строк подачі зауважень щодо журналу судового засідання). Зазначене є завданням цивільного судочинства та кримінального провадження (стаття 1 ЦПК, стаття 2 КПК). Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту. Європейський суд з прав людини, вирішуючи питання про дотримання права на справедливий суд, передбаченого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, у контексті оцінки дій сторони в справі, спрямованих на захист свого права, або її бездіяльності, дійшов з урахуванням принципів, що випливають з прецедентної практики Суду, висновків про те, що: одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності; «право на суд» не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави; сторона в розумні інтервали часу має вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження; право на вчинення процесуальних дій стороною або щодо певної сторони не є необмеженим, позаяк обмежується, зокрема, необхідністю дотримання прав іншої сторони в процесі та власне необхідністю забезпечити дотримання права на справедливий суд у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції (рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (п.п. 52, 53, 57 та ін.); рішення від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (п.п. 40, 41, 42 та ін.). У рішенні Європейського Суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження. Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»). Таким чином, суд вважає за можливе на підставі ст. 280, 281, 282 ЦПК України ухвалити у справі заочне рішення суду в судовому засіданні за відсутності сторін та без фіксування процесу технічними засобами відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК. Судом на підставі частини другої статті 247 ЦПК, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, заяви сторін по справі, суд прийшов до висновку про часткове задоволення позовних вимог за наступних підстав. Відповідно до статті 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, справи, що виникають з трудових відносин, а також може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. За змістом статтею 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Відзив на позов відповідачем не надано. Відповідно до положень ч. 8ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Станом на дату розгляду справи на адресу суду клопотання про розгляд справи у загальному позовному провадженні чи про розгляд справи за участю сторін учасниками справи не подавалися. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше і, з урахуванням ч. 2ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вивчивши наявні матеріали справи у їх сукупності, дослідивши письмові докази, надавши правовідносинам, що виникли між сторонами належну правову оцінку, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог виходячи з наступного. Судом встановлено, що АТ «ДТЕК Одеські електромережі» є оператором системи розподілу на території Одеської області на підставі ліцензії на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії. За адресою: [ADDRESS] , відкритий особовий рахунок [NUMBER] на споживача [PERSON] для здійснення розрахунків за спожиту електричну енергію та інших платежів. Встановлено, що 07.02.2022 року, уповноваженими представниками АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» при проведенні перевірки на предмет дотримання ПРЕЕ за адресою: [ADDRESS] було виявлено порушення Правил, а саме згідно змісту акту (мовою оригіналу): «порушення ПРРЕЕ, а саме згідно змісту акту (мовою оригіналу): «Порушення п.2.3.1, 2.3.2, 2.3.4, 5.5.5 ПРРЕЕ, що відповідає порушенню п.8.4.2 - самовільне підключення струмоприймачів, електроустановок та електропроводки до мереж ОСРАТ «ДТЕК Одеські електромережі» з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано проводом алюмінієвим 2*2,5мм з ввідного проводу на горищі житлового будинку до приміщення будинку приховано, виявити яке при контрольному огляді можливості не було. Порушення продемонстровано споживачу», (мовою оригіналу). Електроенергія споживається, приладом обліку не враховується Порушення продемонстровано споживачу. За результатами перевірки виявленого порушення було складено Акт про порушення № 8020817 від 07.02.2022 року (а.с.13-14). Зазначений акт підписаний споживачем, а саме [PERSON] та двома представниками АТ «ДТЕК Одеські електромережі». Акт не містить заперечення з боку споживача(а.с.14). До акту додано фото-таблиці виявленого порушення (а.с.15-22). Як зазначено в п. 11 Акту про порушення, споживача електричної енергії було запрошено на 24.02.2022 року на засідання комісії АТ «ДТЕК Одеські електромережі» з розгляду актів про порушення. У зв`язку з неявкою споживача у призначені дату та місце засідання комісії, 24.02.2022 року без участі споживача комісія з розгляду актів про порушення АТ «ДТЕК Одеські електромережі» розглянула Акт № 8020817 від 07.02.2022року та прийняла рішення провести розрахунок обсягу та вартості необлікованої електроенергії внаслідок порушення споживачем Правил виконати у відповідності до вимог п. 8.4.2.6 та за формулою № 8, 9 пункту 8.4.13 ПРЕЕ, з 07.02.2021 р. до дня виявлення порушення 07.02.2022 р., за площею перерізу проводу (кабелю) який було задіяно в схемі самовільного підключення матеріал мідь переріз якого складає 2,5 мм. кв. допустимий тривалий струм якого відповідно до гл. 1.3 ПУЕ складає 16А, тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 8 год., за тарифами, цінами які діяли протягом розрахункового періоду. Складено Протокол № 90/5 від 24.02.2022 року (а.с.23) Розрахунок вартості не облікованої електричної енергії склав 44025.39 гривень (а.с.24). Відповідачу виставлено рахунок для оплати на суму 44025.39 гривень (а.с.25). 09.06.2023 року позивач надіслав на адресу відповідача: копію протоколу № 90/5 від 24.02.2022 року, розрахунок обсягу та вартості енергії, необлікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ до акту про порушення № 8020817, рахунок [NUMBER] (а.с.13), та відповідачем дані документи були отримані (а.с.38-39). Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору, та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства тощо. Відповідно до ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Згідно із п. 5.5.5 «Правил роздрібного ринку електричної енергії» (надалі - ПРРЕЕ), затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018, споживач електричної енергії, зокрема, зобов`язаний: здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень; не допускати без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. В п. 1.1.2 ПРРЕЕ зазначено, що електрична енергія - це енергія, що виробляється на об`єктах електроенергетики і є товаром, призначеним для купівлі-продажу. Побутовий споживач - індивідуальний побутовий споживач (фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність). Об`єкт побутового споживача - житловий будинок (частина будинку), квартира або будівля, які розміщені за однією адресою та належать одній фізичній особі або декільком фізичним особам на правах власності або користування. Споживання електричної енергії - користування електричною енергією споживачем за допомогою електрообладнання для задоволення потреб споживача. За п. 8.2.4 ПРРЕЕ в разі виявлення представниками оператора системи самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. Відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ в разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акту про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням. Згідно із п. 8.2.6 ПРРЕЕ на підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг не облікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Комісія з розгляду актів про порушення може повторно розглянути акт про порушення в порядку, встановленому цими Правилами, на підставі звернення споживача, на вимогу Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, або за рішенням суду. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Відповідно до п. 8.2.7 ПРРЕЕ в разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. З наданих суду доказів вбачається, що споживач електроенергії не спростовував обставини, викладені в Акті про порушення № 8020817 від 07.02.2022 р., чим фактично визнав факт самовільного підключення і сам факт порушення ПРРЕЕ. Рішення комісії позивача від 07.02.2022 року, які оформлені протоколом з розгляду акту про порушення ПРРЕЕ, не було скасовано, що є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії встановлює обсяг і вартість недорахованої електроенергії, що вбачається з правової позиції Великої Палати Верховного Суду в постанові від 14.01.2020 р. (справа № 910/17955/17). Оскільки факт порушення відповідачем ПРРЕЕ встановлений судом, процедура виявлення такого порушення, його усунення та розгляду зазначених вище актів була дотримана представниками АТ «ДТЕК Одеські електромережі», тому було підтверджено правильність проведених нарахувань відповідачу боргу з приводу споживання ним без обліку електроенергії. Таким чином, позивачем доведено факт порушення відповідачем ПРРЕЕ, у зв`язку з чим у нього виникло зобов`язання з оплати за необліковану електричну енергію у розмірі 44 025.39 грн., яке ним у добровільному порядку не було виконано. Разом з тим 22.05.2025 року від представника заявника надійшла заява про зменшення розміру позовних вимог, так як відповідачем було частково сплачено суму заборгованості за необліковану електричну енергію в розмірі 35000,00 грн. Залишок боргу станом на 26.05.2025 рік становить 9025,39 гривень. Вказане свідчить про те, що відповідач визнав допущене порушення, та частково сплатив суму збитків, втім не у повному розмірі. А відтак суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог та стягнення на користь відповідача оплати за необліковану електричну енергію у розмірі 9025,39 гривень. Щодо судових витрат: Відповідно до ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Згідно положень ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. В позовній заяві позивачем заявлено, що за результатами розгляду справи буде складено акт наданих послуг щодо представництва інтересів позивача в рамках вказаної справи та докази наданих послуг. Тобто позивачем зроблено заяву про відшкодування судових витрат. Позивачем до позовної заяви додано оригінал квитанції про сплату судового збору в розмірі 3028.00 гривень (а.с.7-8). Таким чином, в силу названих процесуальних вимог закону, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені позивачем судові витрати 3028.00 гривень - судового збору. На підставі вищенаведеного та

Outcome: partial