Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-25 00:00:00

23 квітня 2025 року до Крижопільського районного суду Вінницької області надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. В обґрунтування позовних вимог позивачка посилається на те, що 27 квітня 2018 року вона та відповідач уклали шлюб, зареєстрований у Харківському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 1183. Від спільного подружнього проживання мають малолітнього сина - [PERSON] , [INFO] . Позивачка вказує, що з січня 2025 року взаємовідносини між нею та відповідачем погіршились, вони перестали розуміти один одного, між ними виникали часті сварки, після яких вони так і не знаходили компромісу. Вони зрозуміли, що мають різні погляди на вирішення сімейних проблем та життя в цілому, що в результаті призвело до втрати почуттів поваги та любові один до одного. З квітня 2025 року вони припинили ведення спільного господарства, не мають спільного бюджету, шлюбні відносини також припинено. Спору про місце проживання дитини між ними немає, спільне майно відсутнє. На даний час шлюб існує лише формально. Подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки, у зв`язку з чим вона наполягає на розірванні шлюбу. Ухвалою судді Крижопільського районного суду від 01 травня 2025 року відкрито провадження у даній справі, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. В судове засідання 26 травня 2025 року сторони не з`явилися. Представник позивачки [PERSON] - адвокат Данько Л.В. через систему «Електронний суд» направила заяву про розгляд справи без участі позивачки та її представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить задовольнити. Проти заочного розгляду справи не заперечує. Від позивачки [PERSON] до суду надійшла аналогічна заява. Представник відповідача [PERSON] - адвокат Лукавський І.А. подав до суду заяву про розгляд справи без участі відповідача та його представника. Позов визнає повністю та не заперечує проти його задоволення. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 27 квітня 2018 року у Харківському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 1183, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] від 27 квітня 2018 року. В період спільного подружнього проживання у сторін народився син - [PERSON] , [INFO] (свідоцтво про народження серії [NUMBER] від 19 липня 2019 року). Сімейне життя у сторін не склалося через різні характери та погляди на життя, відсутність взаєморозуміння. На час розгляду справи сторони подружніх відносин не підтримують, спільного господарства не ведуть. Відповідно до ч. 1 ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. У відповідності до ч. ч. 3, 4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність. За приписами ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Згідно ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Частиною 2 статті 112 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Згідно п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя. Враховуючи, що сторони наполягають на розірванні шлюбу, суд вважає, що даний шлюб слід розірвати. Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. У позовній заяві позивачка вказує, що після розірвання шлюбу бажає залишити прізвище « [PERSON] ». Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Окрім того, у відповідності до вимог ч. 1 ст. 142 ЦПК України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Відповідно до положень ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. У зв`язку із визнанням відповідачем позову до початку розгляду справи по суті позивачці належить повернути з державного бюджету 50 % судового збору, сплаченого нею при поданні позову, а іншу частину судового збору в розмірі 50 % слід стягнути з відповідача на користь позивачки.

Outcome: approved