Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-19 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача У жовтні 2021 року до суду звернулась [PERSON] із вказаним позовом, в обґрунтування якого зазначає, що 29.05.2020 стала переможцем торгів з реалізації нерухомого майна, які проводилися Державним підприємством «Сетам» (реєстраційний номер лоту - 419877, протокол №482534). Предметом лоту були житловий будинок (недобудова) площею 180, 29 кв.м. та земельна ділянка площею 0, 2499 га, К/Н:3221284001:01:029:0006, розташовані за адресою: [ADDRESS] . Позивачем сплачено кошти у розмірі 843 888 грн., з яких 801 693, 60 грн сплачені приватному виконавцю Трофименку М.М., а 42194 грн ДП «Сетам» в якості винагороди організатора торгів (5% від ціни продажу лоту). Після чого отримано примірники протоколу й акту торгів. Далі позивачка звернулася до нотаріуса, який видав акт на земельну ділянку та вніс відповідну інформацію до реєстру речових прав, реєстру іпотек та ін. Однак, коли на придбану ділянку виїхали геодезисти, щоб виставити точки розподілу ділянки, то виявилось, що на ній відсутня недобудова, яка була зазначена в лоті торгів, при цьому відповідний будинок фактично знаходиться на сусідній ділянці, яку придбав [PERSON] так само на торгах, які проводило ДП «Сетам» 15.04.2020 року (лот №411714, протокол торгів №474920). Позивач посилаючись на положення статей 650, 655, 662, 670 ЦК України та враховуючи те, що основна вина за невідповідність опису лоту і того, що по факту було продане позивачці, лежить на відповідачеві приватному виконавцю Трофименко М.М., який у зв`язку з цим має нести відповідальність також і за спричинену позивачу моральну шкоду, просить стягнути з відповідача - приватного виконавця Трофименка М. М. - 378900 (триста сімдесят вісім тисяч дев`ятсот) гривень, сплачених позивачкою за майно, яке не було їй передано продавцем; стягнути з відповідача 2 - ДП «Сетам» - 18 944 гривні 60 коп., надлишково сплачених позивачкою в якості винагороди організатору торгів; стягнути з відповідача приватного виконавця Трофименка М.М. 300 000 гривень моральної шкоди. Заперечення відповідача У відзиві на позов приватний виконавець Трофименко М.М. позовні вимоги не визнав, посилаючись на необґрунтованість та недоведеність позовних вимог. Зазначає, що у його провадженні на виконанні\~перебувало виконавче\~провадження №\~60953747\~щодо стягнення\~заборгованості із\~ [PERSON] на\~користь ПАТ\~«АБ «Укргазбанк»\~заборгованості за\~кредитними договорами\~на суму\~421866,01\~доларів США\~та 179203,90\~грн заборгованості\~по пені.\~Під час\~здійснення виконавчого\~провадження встановлено,\~що [PERSON] \~належить на\~праві власності\~земельна ділянка\~площею 0,2499\~га кадастровий\~номер 3221284001:01:029:0006,\~розташована за\~адресою [ADDRESS] ,\~що перебувала\~у іпотеці\~ПАТ «АБ\~«Укргазбанку». Відповідно до протоколу торгів від 29.05.2020 №482534 переможцем визнано Позивача - [PERSON] , яка придбала лот за ціною 843888 грн., здійснила повний розрахунок за придбане майно, про що складено та затверджено акт про проведені електронні торги та який став підставою для подальшого оформлення права власності на придбане на торгах нерухоме майно. Звертає увагу, що факт розміщення об`єкта незавершеного будівництва саме на земельній ділянці за адресою [ADDRESS] підтверджений довідкою ТОВ «Міськспецексперт» від -7.03.2017 №826, яка надавалась на дослідження суб`єкта оціночної діяльності та є частиною висновку про вартість нерухомого майна від 20.01.2020, тому відсутні підстав сумніватись, що недобудованого будинку на земельній ділянці немає. Крім того, вважає, що позивач не дотрималась досудового порядку врегулювання спору, а приватний виконавець не є належним відповідачем у даній справі. Доводи позивача про завдання моральної шкоди також вважає безпідставними. Заяв, клопотання, інші процесуальні дії у справі Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 20 вересня 2021 року вищезазначену цивільну справу передано за підсудністю до Броварського міськрайонного суду Київської області. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26 жовтня 2021 року вищевказану цивільну справу передано на розгляд судді Сердинському В.С. Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 05 січня 2022 року відкрито провадження у справі за вищевказаним позовом за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 09 листопада 2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Відповідно до розпорядження керівника апарату суду Овдієнко Л.П. від 24.11.2023 року щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24 листопада 2023 року вищевказану цивільну справу передано на розгляд судді Петришин Н.М. Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Петришин Н.М. від 07.12.2023 справу прийнято до провадження та призначено судове засідання для розгляду справи по суті. У судовому засідання позивач та її представник адвокат Давидюк А.І. доводи позову підтримали, просили про задоволення позовних вимог у повному обсязі. Відповідач приватний виконавець виконавчого округу Київської області Трофименко М.М. заперечував проти задоволення позовних вимог, посилаючись на їх необґрунтованість та безпідставність. Представник відповідача Державного підприємства «Сетам» у судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся у встановленому законом порядку. Представники третьої особи ПАТ «АБ «Укргазбанк» Микайилов Р.Р. та Слісаренко Л.Л. посилаючись на безпідставність позовних вимог, просили відмовити у їх задоволенні. Обставини справи, що встановлені судом Установлено,\~що у приватного виконавця виконавчого округу Київської області Трофименко М.М. перебувало на виконанні виконавче провадження № 60953747 щодо стягнення із [PERSON] на користь ПАТ «АБ «Укргазбанк» заборгованості за кредитними договорами на суму 421866,01 доларів США та 179203,90 грн заборгованості по пені. Постановою про\~опис та\~арешт майна\~(коштів)\~боржника від\~14.01.2020\~приватним виконавцем\~Трофименко М.М.\~описано та\~накладено арешт\~на майно:\~1)\~житловий будинок\~(недобудова),\~місцезнаходження:\~ [ADDRESS] ;\~2)\~земельна ділянка,\~місцезнаходження: [ADDRESS] , площею 0,2499 га кадастровий номер 3221284001:01:029:0006, цільове призначення: для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських будівель і споруд (присадибна ділянка). На земельній ділянці розташований будинок (недобудова), металева огорожа. Так, відповідно до довідки ТОВ «Міськспецексперт», яка видана [PERSON] 17.03.2017, готовність незавершеного будівництвом об`єкта нерухомого майна приватного житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , - складає 75%. Відповідно до Звіту за результатами проведення оцінки вартості незавершеного будівництвом об`єкту домоволодіння, що розташоване за адресою: [ADDRESS] , та складається з: 1) житлового будинку (недобудова), загальною площею 0, 2499 га; 2) земельної ділянки, площею 0,2499 га кадастровий номер 3221284001:01:029:0006, вартість об`єкта оцінки 808\~940 гривень, де вартість житлового будинку 378\~900 гривень, а вартість земельної ділянки 430\~040 гривень. [PERSON] 29.05.2020 стала переможцем торгів з реалізації нерухомого майна, які проводилися Державним підприємством «Сетам» (реєстраційний номер лоту 419877), предметом лоту були житловий будинок (недобудова) площею 180, 29 кв.м. та земельна ділянка площею 0, 2499 га, К/Н:3221284001:01:029:0006, розташовані за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується протоколом №482534. 09.06.2020 позивачем сплачено кошти у розмірі 843 888 грн., з яких 801 693, 60 грн сплачені приватному виконавцю Трофименку М.М., а 42194 грн ДП «Сетам» в якості винагороди організатора торгів (5% від ціни продажу лоту). 12.06.2020 приватним виконавцем Трофименко М.М. складений акт про реалізацію предмета іпотеки. 30.06.2020 [PERSON] отримала Свідоцтво про право власності на майно, що складається із: земельної ділянки, вартістю 843\~888 гривень, місцезнаходження: [ADDRESS] , площею 0, 2499 га, кадастровий номер: 3221284001:01:029:0006. Після набуття права власності на земельну ділянку площею 0, 2499 га, кадастровий номер: 3221284001:01:029:0006, позивач здійснила поділ земельної ділянки на три земельні ділянки: к/н 3221284001:01:029:0150, площею 0,1 га, к/н 3221284001:01:029:0148, площею 0,0899 га та к/н 3221284001:01:029:0149, площею 0,0439 га, що підтверджується заявою [PERSON] про намір здійснити поділ від 09.01.2021 та витягами з Державного земельного кадастру про земельну ділянку, сформованими 25.02.2021. Далі, земельна ділянка з кадастровим номером: 3221284001:01:029:0149 була поділена на земельні ділянки: к/н 3221284001:01:029:0155, площею 0,0161 га, та к/н 3221284001:01:029:0154, площею 0,0439 га. Земельні ділянки к/н 3221284001:01:029:0148, к/н 3221284001:01:029:0155 та к/н 3221284001:01:029:0154 були відчужені Позивачем іншим особам. У довідці №175, виданій 14.06.2021 старостою села Княжичі зазначено, що станом на 14.06.2021 на земельних ділянках кадастровий номер 3221284001:01:029:0150, 3221284001:01:029:0148 та 3221284001:01:029:0149 відсутня забудова за адресою: [ADDRESS] . Крім того, встановлено, що в межах виконавчого провадження №60953627 у Системі електронних торгів арештованим майном розміщено лот №411714 (уцінено лот №405892) з продажу предмета іпотеки, а саме незавершеного будівництвом об`єкту-домоволодіння, загальною площею 180, 29 кв.м. та земельної ділянки площею 0, 1974 га, к/н 3221284001:01:029:0043, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується листом ДП «Сетам» від 29.06.2021 та заявкою приватного виконавця Трофименка М.М. від 31.01.2020, адресованою ДП «Сетам». Свідок [PERSON] пояснила, що живе навпроти земельної ділянки, де будувались 2 будинки. [PERSON] купила земельну ділянку, але будинку на цій земельній ділянці нема. Свідок [PERSON] - дочкою позивача, пояснила, що вони мали намір поліпшити свої житлові умови, але коштів було недостатньо, тому свідок знайшла недобудований будинок на торгах. Організацією придбання будинку займалась свідок, яка приїжджала у село Княжичі оглянути будинок, на земельній ділянці стояло 2 будинки, один з яких вибрала свідок. Матір позивача взяла участь у торгах, де перемогла, заплатили 850\~000 гривень за придбане майно та оформили свідоцтво у нотаріуса. Весною 2021 року свідок прибула на земельну ділянку з геодезистом та побачили, що сусід поставив паркан, а на земельній ділянці, яку придбала позивач відсутні забудови. Тоді ж свідок ходила до старости в сільську раду. Виявилось, що на сусідній земельній ділянці, яку також на торгах придбав Терновий, знаходяться два недобудованих будинки, а на земельній ділянці позивача відсутній будинок. Мотиви, з яких виходить суд, та застосування норм права, що регулюють дані правовідносини Загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 статті 3 ЦК України). Тлумачення як статті 3 ЦК України загалом, так і пункту 6 статті 3 ЦК України, свідчить, що загальні засади (принципи) цивільного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, в першу чергу, акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, проявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії та повинні враховуватися, зокрема, при тлумаченні норм, що містяться в актах цивільного законодавства. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті 16 ЦК України). Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє приватне (цивільне) право повністю або частково. Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити, які ж приватні (цивільні) права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких приватних (цивільних) прав (інтересів) позивач звернувся до суду (див., зокрема, постанову Верховного Суду в складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 19 лютого 2024 року у справі № 567/3/22 (провадження № 61-5252сво23)). Спосіб захисту порушеного права повинен бути таким, що найефективніше захищає або відновляє порушене право позивача, тобто повинен бути належним. Належний спосіб захисту повинен гарантувати особі повне відновлення порушеного права та/або можливість отримання нею відповідного відшкодування (див. пункт 8.54 постанови Великої Палати Верховного Суду від 11 січня 2022 року в справі № 910/10784/16 (провадження № 12-30гс21)). Відповідно до статті 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Згідно з частиною 4 статті 656 ЦК України до договору купівлі-продажу, що укладається на організованих ринках капіталу та організованих товарних ринках, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і договорів купівлі-продажу фінансових інструментів, укладених поза організованим ринком, застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Відповідно до частини 1 статті 662 ЦК України продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, визначений договором купівлі-продажу. В обґрунтування доводів позову позивач також послалась на положення статей 669 та 670 ЦК України. Так, відповідно до частини 1 статті 669 ЦК України кількість товару, що продається, встановлюється у договорі купівлі-продажу у відповідних одиницях виміру або грошовому вираженні. Стаття 670 ЦК України передбачає, що правові наслідки порушення умови договору щодо кількості товару. Зокрема, якщо продавець передав покупцеві меншу кількість товару, ніж це встановлено договором купівлі-продажу, покупець має право вимагати передання кількості товару, якої не вистачає, або відмовитися від переданого товару та його оплати, а якщо він оплачений, - вимагати повернення сплаченої за нього грошової суми. Відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, такий правочин може визнаватися недійсним в судовому порядку з підстав, встановлених частиною першою статті 215 ЦК України. Акт про проведення, який складений за результатами прилюдних торгів, стосується оформлення правового результату торгів, наслідком яких є виникнення цивільних прав та обов`язків, у зв`язку з чим торги є правочином у розумінні статті 202 ЦК України (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 24 травня 2023 року у справі № 703/2760/20 (провадження № 61-9823св22)). Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди (частина перша статті 638 ЦК України). Процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконанні договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги. За змістом частини другої статті 638 та частини першої статті 640 ЦК України моментом укладення договору купівлі-продажу на прилюдних торгах є момент визначення переможця торгів, тобто момент акцепту пропозиції останнього щодо ціни (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року\~у справі № 438/610/14-ц (провадження № 14-577цс19)). Відповідно до пункту 4 (абз. 3) розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Мінюсту №2831/5 від 29.09.2016 приватний виконавець самостійно формує і перевіряє заявку та документи щодо передання майна на реалізацію на відповідність вимогам законодавства та після встановлення відповідності документів таким вимогам підписує (за допомогою кваліфікованого електронного підпису із застосуванням засобів кваліфікованого електронного підпису, які мають вбудовані апаратно-програмні засоби, що забезпечують захист записаних на них даних від несанкціонованого доступу, від безпосереднього ознайомлення із значенням параметрів особистих ключів та їх копіювання або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-восьмим пункту 3 розділу ІІ цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет приватного виконавця для внесення інформації про проведення електронного аукціону (аукціону за фіксованою ціною) до Системи. При розгляді даної справи встановлено, що позивач 29.05.2020 стала переможцем електронних торгів з реалізації нерухомого майна, які проводилися Державним підприємством «Сетам» (реєстраційний номер лоту - 419877, протокол №482534). Предметом лоту були житловий будинок (недобудова) площею 180, 29 кв.м. та земельна ділянка площею 0, 2499 га, К/Н:3221284001:01:029:0006, розташовані за адресою: [ADDRESS] . Позивачем сплачено кошти у розмірі 843 888 грн., з яких 801 693, 60 грн сплачені приватному виконавцю Трофименку М.М., а 42194 грн ДП «Сетам» в якості винагороди організатора торгів (5% від ціни продажу лоту). Після чого позивач отримала примірники протоколу й акту торгів та звернулася до нотаріуса, який видав свідоцтво про право власності на земельну ділянку. Позивач стверджує, що весною 2021 року, викликавши на земельну ділянку геодезиста з`ясувала, що на земельній ділянці відсутні недобудований будинок, який вона придбала на торгах. Посилаючись на положення статей 669, 670 ЦК України, а також те, що приватний виконавець є відповідальним за формування заявки на торги, вважає, що приватний виконавець має відшкодувати їй вартість неотриманого житлового будинку та моральну шкоду. Разом з тим, надаючи оцінку доводам позовних вимог, суд приходить до висновку про недоведеність посилання позивача на відсутність недобудованого будинку на земельній ділянці, яку позивач придбала на торгах. Так, на підтвердження доводів позовних вимог позивачем надано копію довідки №175, видану 14.06.2021 старостою села Княжичі, де зазначено про те, що станом на 14.06.2021 на земельних ділянках кадастровий номер 3221284001:01:029:0150, 3221284001:01:029:0148 та 3221284001:01:029:0149 відсутня забудова за адресою: [ADDRESS] , та нотаріально засвідчені заяви [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] від 12.03.2025, які стверджують, що власниками сусідніх земельних ділянок і підтверджують, що на земельній ділянці кадастровий номер 3221284001:01:029:0150 (власник [PERSON] ) та на земельній ділянці з кадастровим номером: 3221284001:01:029:0148 і 3221284001:01:029:0154, які в результаті об`єднання земельних ділянок мають кадастровий номер 3221284001:01:029:0157( власник [PERSON] ) вільні від будь-яких забудов, на вказаних земельних ділянках відсутні житлові будинки. Разом з тим, до суду не надано належних доказів про встановлення (відновлення) меж земельної ділянки з кадастровим номером 3221284001:01:029:0006 в натурі (на місцевості). Відтак, довідка старости села Княжичі про відсутність будинку на земельних ділянках кадастровий номер 3221284001:01:029:0150, 3221284001:01:029:0148 та 3221284001:01:029:0149 (поділена позивачем земельна ділянка з кадастровим номером 3221284001:01:029:0006) не може бути належним доказом, оскільки з неї неможливо встановити, на підставі яких правовстановлюючих документів староста зробив такий висновок, чи залучались для надання такого висновку спеціалісти в галузі визначення (встановлення) меж земельної ділянки. З аналогічних міркувань не можуть бути й належними доказами підтвердження відсутності будинку на земельній ділянці й заяви сусідів, які засвідчені нотаріально. Свідок [PERSON] , яка є дочкою позивача, пояснила, що весною 2021 року вона запросила геодезиста на земельну ділянку, і тоді з`ясувала, що сусід уже встановив паркан, а на земельній ділянці позивача відсутній будинок, проте до суду не надано жодних письмових доказів на підтвердження визначення меж земельної ділянки та відсутності будинку та такій земельній ділянці. Крім того, земельна ділянка з кадастровим номером 3221284001:01:029:0006, яка придбана позивачем на торгах була поділена на три земельні ділянки, частина з яких відчужена іншим особам, а частини знову поділена, і лише після того позивач виявила відсутність недобудованого житлового будинку. Суд звертає увагу на те, що у судовому засіданні позивач необхідність поділу земельної ділянки пояснила тим, що частина сусіднього будинку знаходилась на її придбаній земельній ділянці, тому для вирішення цього питання позивач здійснила поділ земельної ділянки та відчужила сусіду частину земельної ділянки. Вказана обставина додатково підтверджує той факт, що межі земельної ділянки згідно кадастрової карти могли не відповідати фактичним межам, відтак позивач мала надати належні докази, складені із залученням геодезиста, землевпорядника, тощо на підтвердження фактичної відсутності недобудованого житлового будинку на земельній ділянці з кадастровим номером 3221284001:01:029:0006, які вона придбала на торгах. Зокрема, відповідач заперечуючи проти позовних вимог стверджує, що факт розміщення об`єкта незавершеного будівництва саме на земельній ділянці за адресою [ADDRESS] підтверджений довідкою ТОВ «Міськспецексперт» від -7.03.2017 №826 та відповідно постановою про опис та арешт майна боржника, і ці докази позивачем не спростовані. Частинами 1, 2 статті 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі За приписами ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Нормами ч. 1, ч. 3 ст. 12. ч. 1 ст. 81 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. З огляду на викладене, суд приходить до висновку про недоведеність доводів позовних вимог про відсутність недобудованого будинку на земельній ділянці, яку придбала позивач, та у зв`язку з цим відшкодування вартості будинку за рахунок відповідача приватного виконавця Трофименка М.М. Відтак, відсутні підстави для задоволення позовних вимог про стягненням з приватного виконавця вартості недобудованого житлового будинку у розмірі 378\~900 гривень. Враховуючи вищенаведені висновки суду, позовні вимоги про відшкодування позивачу моральної шкоди за рахунок приватного виконавця та стягнення з ДП «Сетам» надлишково сплачених позивачкою коштів в якості винагороди організатору торгів також не підлягають задоволенню у зв`язку з їх недоведеністю та безпідставністю. На підставі викладеного, та

Outcome: dismissed