Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-20 00:00:00

У березні 2025 року [PERSON] (надалі за текстом - заявник ) звернувся до суду із заявою про усиновлення дітей. В обґрунтування заяви зазначив, що 11 січня 2024 року він уклав шлюб з [PERSON] , який зареєстрований Подільським відділом ДРАЦС у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), актовий запис №33. В шлюбі народилась спільна дитина - син [PERSON] , [INFO] . У попередніх дошлюбних відносинах [PERSON] народила двох дітей, а саме: сина - [PERSON] , [INFO] (Свідоцтво про народження серії [NUMBER] видане 26.06.2009 відділом РАЦС по місту Шостка Шосткинського міськрайонного управління юстиції Сумської області. Відомості про батька дитини [PERSON] - внесені відповідно до статті 135 Сімейного кодексу України, та сина - [PERSON] , [INFO] (Свідоцтво про народження серії [NUMBER] видане 02.08.2013 відділом ДРАЦС по місту Шостка реєстраційної служби Шосткинського міськрайонного управління юстиції у Сумській області на підставі актового запису №374). Відомості про батька дитини [PERSON] - внесені відповідно до статті 135 Сімейного кодексу України. Заявник та [PERSON] проживають однією сім`єю, разом зі спільною дитиною та синами [PERSON] : [PERSON] та [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . У заявника з синами [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] виникли добрі стосунки, він ставиться до них як до своїх синів, а вони ставляться до нього як до батька. Дружина заявника [PERSON] не заперечує щодо усиновлення її синів [PERSON] та [PERSON] , навпаки, підтримує його у даних намірах, що підтверджується нотаріальною заявою. Враховуючи викладені обставини заявник вважає, що має право на звернення до суду з даною заявою. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 21.03.2025 відкрито провадження по справі, призначено судове засідання. В судовому засіданні заявник підтримав заяву про усиновлення, просив її задовольнити. Заінтересована особа [PERSON] в судовому засідання вимоги заявника підтримала, не заперечувала щодо їх задоволення. Представник Служби у справах дітей Подільської районної у м. Києві державної адміністрації підтримала заяву та просила її задовольнити. Шосткинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Шосткинському районі Сумської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції подали до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності. Дослідивши матеріали справи, оцінивши в сукупності усі докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення по суті, суд встановив такі обставини справи та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що заявник перебуває в шлюбі з матір`ю дітей [PERSON] у зареєстрували шлюбі з 11 січня 2024 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] (а.с. 11). Заявник бажає усиновити дітей [PERSON] , неповнолітнього сина - [PERSON] , [INFO] (Свідоцтво про народження серії [NUMBER] видане 26.06.2009 відділом РАЦС по місту Шостка Шосткинського міськрайонного управління юстиції Сумської області (а.с.17), та малолітнього сина - [PERSON] , [INFO] (Свідоцтво про народження серії [NUMBER] видане 02.08.2013 відділом ДРАЦС по місту Шостка реєстраційної служби Шосткинського міськрайонного управління юстиції у Сумській області на підставі актового запису №374) (а.с. 22). Неповнолітні [PERSON] , [INFO] та малолітній [PERSON] , [INFO] мають правові підстави для усиновлення, оскільки, відомості про батька дитини записані відповідно до частини 1 статті 135, що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження із зазначенням відомостей про батька відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України (а.с. 18, 23). Заявник разом з [PERSON] та її дітьми проживають однією родиною за адресою: [ADDRESS] . Вказана квартира є двокімнатною, має всі комунальні зручності, речі домашнього вжитку, предмети побуту, облаштована необхідними меблями та побутовою технікою. [PERSON] та [PERSON] проживають у кімнаті разом мають кутовий диван-ліжко дня сну, письмовий стіл для навчання, шафу для одягу, облаштоване місце для відпочинку, створені всі умови для розвитку, виховання, навчання дітей, що підтверджується Висновком Подільської районної у м. Києві державної адміністрації про доцільність усиновлення [PERSON] та [PERSON] . За станом здоров`я заявник може бути усиновлювачем, що підтверджує висновок про стан здоров`я від 02.12.2024, що наданий товариство з обмеженою відповідальністю «Клініка імені Гальченко В.В.» (а.с. 5). Заявник до кримінальної відповідальності не притягувався, незнятої чи непогашеної судимості не має та в розшуку не перебуває, що підтверджується витягом з інформаційно - аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості» Міністерства внутрішніх справ України № ФОВА-002652353 (а.с. 7). Мати дітей, [PERSON] , не заперечує проти усиновлення дітей, що підтверджується заявою від 30.01.2025, яка засвідчена приватним нотаріусом Київського міського округу Руденко В.О. (а.с. 10). Неповнолітній [PERSON] та малолітній [PERSON] у присутності представника Служби у справах дітей та сім?ї Подільської районної в місті Києві державної адміністрації дали згоду щодо усиновлення їх [PERSON] , що підтверджується письмовими заявами-згодою на усиновлення (а.с. 20,25). Подільська районна в місті Києві державна адміністрація у своєму Висновку № 106?1283 від 05.02.2025 вважає усиновлення заявником неповнолітнього [PERSON] , [INFO] та малолітнього [PERSON] , [INFO] , доцільним та таким, що відповідає інтересам дітей (а.с. 27). Статтею 207 СК України, визначено, що усиновленням є прийняття усиновлювачем у свою сім`ю особи на правах дочки чи сина, що здійснене на підставі рішення суду. Усиновлення дитини провадиться у її найвищих інтересах для забезпечення стабільних та гармонійних умов її життя. Згідно до ст. 208 СК України, усиновленою може бути дитина. Відповідно до ст. 211 СК України, особи, які не перебувають у шлюбі між собою, не можуть усиновити одну і ту ж дитину. Якщо дитина має лише матір, вона не може бути усиновлена чоловіком, з яким її мати не перебуває у шлюбі. Згідно зі ст. 212 СК України, не можуть бути усиновлювачами особи, які: 1) обмежені у дієздатності; 2) визнані недієздатними; 3) позбавлені батьківських прав, якщо ці права не були поновлені; 4) були усиновлювачами (опікунами, піклувальниками, прийомними батьками, батьками- вихователями) іншої дитини, але усиновлення було скасовано або визнано недійсним (було припинено опіку, піклування чи діяльність прийомної сім`ї або дитячого будинку сімейного типу) з їхньої вини; 5) перебувають на обліку або на лікуванні у психоневрологічному чи наркологічному диспансері; 6) зловживають спиртними напоями або наркотичними засобами; 7) не мають постійного місця проживання та постійного заробітку (доходу); 8) страждають на хвороби, перелік яких затверджений центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров`я; 9) є іноземцями, які не перебувають у шлюбі, крім випадків, коли іноземець є родичем дитини; 10) були засуджені за злочини проти життя і здоров`я, волі, честі та гідності, статевої свободи та статевої недоторканості особи, проти громадської безпеки, громадського порядку та моральності, у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, а також за злочини, передбачені статтями 148, 150, 150- 1, 164, 166, 167, 169, 181, 187, 324, 442 Кримінального кодексу України, або мають непогашену чи не зняту в установленому законом порядку судимість за вчинення інших злочинів; 11) за станом здоров`я потребують постійного стороннього догляду; 12) є особами без громадянства; 13) перебувають у шлюбі з особою, яка відповідно до пунктів 3- 6, 8 і 10 цієї статті не може бути усиновлювачем. Крім осіб, зазначених у частині першій цієї статті, не можуть бути усиновлювачами інші особи, інтереси яких суперечать інтересам дитини. Судом не встановлено перешкод для усиновлення малолітніх дітей, визначених ст. 212 СК України. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 6 Постанови від 30 березня 2007 року № 3 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав», вирішуючи заяву по суті, суд зобов`язаний перевірити наявність передбачених законом підстав для усиновлення, зокрема: чи дали батьки дитини згоду на це (якщо вона необхідна); чи може заявник бути усиновлювачем; чи є дитина відповідно до законодавства суб`єктом усиновлення і чи виконано вимоги ч. 1-3 ст. 218 СК щодо наявності згоди дитини; чи відповідають висновок органу опіки та піклування і дозвіл на усиновлення уповноваженого органу виконавчої влади необхідним вимогам. Відповідно до ч. 2 ст. 224 СК України, при дотриманні всіх умов, встановлених цим Кодексом, здатності особи, яка бажає усиновити дитину, забезпечити стабільні та гармонійні умови для життя дитини суд постановляє рішення, яким оголошує цю особу усиновлювачем дитини. Судом установлено, що заявник може забезпечити стабільні та гармонійні умови для життя дітей, а тому, наявні правові підстави для оголошення [PERSON] усиновлювачем неповнолітнього [PERSON] , [INFO] та малолітнього [PERSON] , [INFO] , оскільки усиновлення дітей заявником є доцільним і відповідає інтересам дітей. Статтею 229 СК України передбачено, що особа, яка подала заяву про усиновлення, може виявити бажання бути записаною у Книзі реєстрації народжень матір`ю, батьком дитини або повнолітньої особи. Суд задовольняє таку заяву усиновлювача у рішенні про усиновлення, якщо це відповідає інтересам дитини. Таким чином, суд, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного наданого доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення заяви та оголошення [PERSON] усиновлювачем неповнолітнього [PERSON] , [INFO] та малолітнього [PERSON] , [INFO] , записавши його батьком дітей, а також зміни прізвища та по батькові дітей ( [PERSON] та [PERSON] ), оскільки такі зміни відповідають інтересам дітей. Відповідно до ст. 232 СК України, з моменту здійснення усиновлення припиняються особисті та майнові права і обов`язки між батьками та особою, яка усиновлена, а також між нею та іншими її родичами за походженням. При усиновленні дитини однією особою ці права та обов`язки можуть бути збережені за бажанням матері, якщо усиновлювачем є чоловік, або за бажанням батька, якщо усиновлювачем є жінка. Якщо після смерті одного з батьків дитини або розірвання шлюбу з особою, визнаною судом недієздатною, другий з батьків дитини вступив у повторний шлюб і його дружина, чоловік у повторному шлюбі бажають усиновити дитину, баба, дід дитини з боку того з батьків, хто помер або визнаний недієздатним, рідні брати, сестри дитини мають право подати до суду заяву про збереження між ними та дитиною, яку усиновлюють, правового зв`язку. З моменту усиновлення виникають взаємні особисті немайнові та майнові права і обов`язки між особою, яка усиновлена (а в майбутньому - між її дітьми, внуками), та усиновлювачем і його родичами за походженням. Усиновлення надає усиновлювачеві права і накладає на нього обов`язки щодо дитини, яку він усиновив, у такому ж обсязі, який мають батьки щодо дитини. Усиновлення надає особі, яку усиновлено, права і накладає на неї обов`язки щодо усиновлювача у такому ж обсязі, який має дитина щодо своїх батьків. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved