Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-20 00:00:00

До Яготинського районного суду Київської області звернувся позивач [PERSON] , в особі представника [PERSON] до [PERSON] , третя особа: Приватне акціонерне товариство "Страхова група "ТАС" про відшкодування матеріальної шкоди, спричиненої внаслідок ДТП відповідно до вимог якого просив стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] суму матеріальної шкоди спричиненої внаслідок ДТП, що сталась 11 вересня 2024 року, у розмірі 93 400 (дев?яносто три тисячі чотириста ) грн 00 коп.; стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] розмір франшизи в сумі 3 200 (три тисячі двісті) грн 00 коп., а також судові витрати та витрати на правову допомогу. Позовні вимоги мотивовані тим, що на праві власності [PERSON] перебуває транспортний засіб VOLKSWAGEN JETTA, номерний знак [NUMBER] . 11 вересня 2024 року у м. Яготин по вул. Київська, 4-А сталося зіткнення автомобілів ВАЗ 2107, номерний знак [NUMBER] під керуванням [PERSON] та [PERSON] , номерний знак [NUMBER] , під керуванням [PERSON] , за наслідками якого на місці ДТП було складено протокол про адміністративне правопорушення серії ААД №789261 відносно [PERSON] . Як вказано в протоколі про адміністративне правопорушення серії ААД №789261, 11 вересня 2024 року о 16 год. 50 хв. в м. Яготині, вул. Київська, 4-а, водій автомобіля ВАЗ 2107 н.з. [NUMBER] , [PERSON] , при виїзді з прилеглої території не надав дорогу автомобілю марки Фольцваген Джета н.з. [NUMBER] , під керуванням [PERSON] , який рухався по вул. Київська та скоїв з ним зіткнення. Внаслідок чого автомобілі отримали механічні пошкодження, чим завдано матеріальної шкоди. Отже, в протоколі про адміністративне правопорушення серії ААД № 789261 встановлено, що в наслідок ДТП за участю [PERSON] автомобілю, що належить на праві власності [PERSON] було завдано механічні пошкодження, що призвело до завдання матеріальних збитків. Як стало відомо, Цивільно-правова відповідальність водія автомобіля ВАЗ 2107 н.з. [NUMBER] , на дату дорожньо-транспортної пригоди, була застрахована АТ "СГ "ТАС" (приватне) згідно Полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів ЕР220902045 від 14.05.2024. За умовами Поліса: Страхова сума на одного потерпілого: за шкоду, заподіяну майну, становить 160 000 грн. Сума франшизи, згідно поліса, становить 3200 грн. 25.09.2024 року, [PERSON] звернувсь на адресу Голови правління АТ "СГ "ТАС" із заявою про виплату останньому страхового відшкодування у випадку, якщо згідно рішення суду винним у настанні страхової події буде визнано [PERSON] . Постановою Яготинського районного суду Київської області від 07.10.2024 року, яка залишена без змін постановою Київського апеляційного суду від 28.11.2024 року у справі №382/1657/24 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу. Враховуючи максимальну суму відшкодування на одного потерпілого, передбаченого Полісом обов?язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів ЕР 220902045 від 14.05.2024, 15.10.2024 року АТ "СГ "ТАС" на рахунок [PERSON] було здійснено перерахування страхового відшкодування у розмірі 156 800 грн. Також позивач зазначає, що з метою оцінки завданого [PERSON] збитку, ФОП [PERSON] , 10.02.2025 року виконано звіт №42-D/1637 про визначення вартості матеріального збитку завданого власнику колісного транспортного засобу, в якому встановлено, що вартість відновлюваного ремонту автомобіля марки Фольцваген Джета н.з. [NUMBER] складає 345 690 грн. Також позивач стверджує, що станом на день звернення з даною позовною заявою для відновлення автомобіля VOLKSWAGEN JETTA, номерний знак [NUMBER] було витрачено 253 400 грн, що підтверджується заказ-нарядом №17 від 12.09.2024 року. Отже, реальна сума необхідна для відновлення автомобілю Фольцваген Джета н.з. [NUMBER] , є значно вищою, за максимальну суму відшкодування страхового випадку за Полісом обов?язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів ЕР 220902045 від 14.05.2024. Тож, оскільки реальна сума для відновлення автомобіля Фольцваген Джета н.з. [NUMBER] складає 253 400 грн, а страховою компанією було відшкодовано лише 156 800 грн, то сума завданого [PERSON] збитку складає 96 600 грн. Ухвалою від 27.03.2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Від представника відповідача до суду надійшов відзив, відповідно до якого відповідач проти задоволення позову заперечив. Відповідач зазначив, що з наданих Позивачем копій документів не вбачається за можливе встановити, які механічні пошкодження отримав вищезазначений автомобіль саме внаслідок ДТП, що сталась [INFO] в м. Яготині по вул. Київська, 4-А, за участі водія [PERSON] , та чи наявний безпосередній причинний зв`язок між вказаними у Звіті та Заказом-нарядом витратами відновлювального ремонту транспортного засобу та вищевказаною ДТП. У Звіті не зазначено, що в результаті ДТП, що сталась 11.09.2024 в м. Яготині по вул. Київська, 4-А, за участі водія [PERSON] транспортному засобу було завдано шкоди саме в такому розмірі, що вказаний у цьому Звіті. Даний Звіт фіксує лише вартість матеріального збитку, без прив`язки до події, що викликала спричинення такого ремонту. Більше того, Звіт, було виготовлено 10.02.2025. Крім того, у Звіті вказано, що він виготовлений з метою визначення вартості матеріального збитку завданого внаслідок його пошкодження при ДТП на дату 21.09.2024. В той же час, ДТП сталась 11.09.2024 в м. Яготині по вул. Київська, 4-А, тобто задовго до проведення оцінки та дати, на яку проводилась оцінка. Отже, дослідити і встановити, що відбувалось з транспортним засобом в період з 11.09.2024 по 21.09.2024 і тим більше по 10.02.2025 неможливо. В той же час, Заказ-наряд взагалі не містить жодної прив`язки до події ДТП, що сталась 11.09.2024 в [ADDRESS] , за участі водія [PERSON] . А тому, можна з впевненістю стверджувати, що Позивачем не наданого жодного належного та допустимого доказу в розумінні норм чинного процесуального законодавства, що підтверджує факт причинно-наслідкового зв`язку між діями [PERSON] та шкодою, що була заподіяна транспортному засобу. А отже, відсутність такого елементу виключає відповідальність за заподіяння шкоди. В даній справі Позивачем на підтвердження завданої шкоди було надано до суду лише Звіт та Заказ-наряд. Однак, такі документи не свідчать про визначення розміру шкоди в порядку, встановленому законом, адже даний Звіт встановлює лише вартість матеріального збитку і жодним чином не підтверджує того факту, що розмір шкоди, що зазначений у Звіті було спричинено саме в результаті ДТП, що сталась [INFO] в [ADDRESS] , за участі водія [PERSON] . Аналогічне твердження відноситься і до Заказу-наряду. При цьому, питання, що стосуються причин та підстав завдання таких матеріальних збитків ані експертом, ні особами, які складали Заказ-наряд не досліджувалось. А отже, можна з впевненістю стверджувати, що надані Позивачем документи не є тими доказами, які в розумінні норм чинного процесуального законодавства, можуть підтвердити наявність безпосереднього причинно-наслідкового зв`язку між ДТП, що відбулася 11.09.2024 в [ADDRESS] , за участі водія [PERSON] та тою сумою, що зазначена у Звіті, як вартість матеріального збитку, та тою сумою, що вказана у Заказі-наряді. На підставі викладених вище обставин, вважаємо, що позовні вимоги [PERSON] не підлягають задоволенню, адже жодним належним та допустимим доказом не підтверджені. Від представника позивача надійшла відповідь на відзив, в якій представник зазначає, що учасниками ДТП, що сталось 11 вересня 2024 року, було повідомлено ПАТ "СК "ТАС", в якій була застрахована цивільно-правова відповідальність водія автомобіля ВАЗ 2107 н.з. [NUMBER] , на дату дорожньо-транспортної пригоди про настання страхового випадку. Окрім того, [PERSON] , як потерпілою стороною, було повідомлено ПАТ "СК "ТАС" про місце зберігання пошкодженого автомобіля В межах 10 днів після настання дорожньо-транспортної пригоди та повідомлення про настання страхового випадку, а саме 21 вересня 2024 року, представником Страховника ФОП " [PERSON] " було проведено огляд пошкодженого в наслідок ДТП транспортного засобу. Протоколами огляду транспортного засобу був встановлений перелік пошкоджень отриманих автомобілем Фольцваген Джета [NUMBER] у результаті ДТП. На підставі даних протоколів 15.10.2024 року АТ "СГ "ТАС" на рахунок [PERSON] було здійснено перерахування страхового відшкодування у розмірі 156 800 грн. Відповідно до умов страхового полісу яким була застрахована цивільно-правова відповідальність Відповідача, вказаний розмір страхового відшкодування є граничним. Отже, оскільки відповідно до вимог законодавства України, на потерпілу сторону покладається обов`язок зберігати пошкоджений транспортний засіб в тому ж стані який він був після ДТП, а також з врахуванням того, що в разі не виконання належних умов зберігання Потерпіла сторона позбавляється можливості отримати страхову виплату, можна стверджувати, що оскільки ПАТ "СК "ТАС" було добровільно здійснено виплату страхового відшкодування, то в період з дня ДТП по дату огляду, а саме 21 вересня 2024 року, автомобіль зберігався в тому ж стані що й після ДТП. Окрім того, відповідно до вимог чинного законодавства України, вартість відновлювального ремонту пошкодженого транспортного, а отже й вартість понесених збитків здійснюється на підставі Протоколу огляду транспортного засобу. При підготовці звіту про визначення вартості матеріального збитку завданого власнику колісного транспортного засобу ФОП " [PERSON] " використовувались Протоколи огляду транспортного засобу від 21.09.2024 року, які були складені представником страховика з метою визначення вартості збитку, в зв`язку з чим, розмір збитку було розраховано станом на день складення протоколу огляду, а саме на 21.09.2024 року. Вищевказаний Протокол огляду транспортного засобу наявний в додатку до вказаного звіту, а перелік пошкоджень в протоколі огляду відповідає переліку пошкоджень вказаних в звіті. Враховуючи вищевикладене, можна стверджувати, що звіт про оцінку вартості майна є беззаперечним, та відображає розмір шкоди, який зазнав [PERSON] в результаті ДТП, що сталась 11.09.2024 року. Окрім того, у відзиві на позовну заяву Відповідач прийшов до висновку, що звіт про визначення вартості матеріального збитку завданого власнику колісного транспортного засобу та заказ-наряд містять істотно різні суми матеріального збитку, що на думку Відповідача дає підстави ставити під сумнів вказані докази. Так, в позовній заяві вказано, що Звітом про визначення вартості матеріального збитку завданого власнику колісного транспортного засобу встановлено розмір матеріального збитку у сумі 345 690 грн. Разом з тим, з метою відновлення автомобіля саме станом на день звернення з даною позовною заявою було витрачено 253 400 грн, що підтверджується заказ-нарядом №17 від 12.09.2024 року. Отже, сума яку просить стягнути Позивач, та яку підтверджує заказ-нарядом є фактично витраченою сумою на відновлення автомобіля саме станом на день звернення з позовною заявою. А тому можна стверджувати, що надані Позивачем докази не протирічать один одному. Окрім того, звертаємо увагу суду, що всі пошкодження які були завдані VOLKSWAGEN JETTA, номерний знак [NUMBER] в результаті ДТП, що сталась 11.09.2024 року були зафіксовані в протоколі акту огляду складеного представником страховика ФОП " [PERSON] ". Як вбачається з Заказ-наряду замінені деталі та проведені роботи на відновлення VOLKSWAGEN JETTA, номерний знак [NUMBER] співпадають з зазначеними даними в протоколі акту огляду транспортного засобу, а тому можна стверджувати, що дії по відновленню авто зафіксовані в заказ-наряді є такими, що були вчинені з метою відновлення автомобіля після ДТП, що сталась 11.09.2024 року. Отже, відповідач, як особа, яка винна у вчиненні ДТП, зобов`язана сплатити позивачу різницю між фактичним розміром шкоди та страховою виплатою. Ухвалою суду від 21.04.2025 року у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження відмовлено. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила суд їх задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечив, просив відмовити в позові. Третя особа Приватне акціонерне товариство "Страхова група "ТАС" повідомлена належним чином, будь-яких заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи не надходило. Заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява та заперечення на неї, об`єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, суд дійшов наступних висновків. Основною засадою (принципом) цивільного судочинства є, зокрема, диспозитивність (пункт 5 частини третьої статті 2 ЦПК України). Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України). Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина третя та четверта статті 12 ЦПК України). Судом встановлено, що відповідно до копії постанови Яготинського районного суду Київської області від 07.10.2024 року, залишеної без змін постановою Київського апеляційного суду від 28.11.2024 року у справі № 382/1657/24 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу. Із копії свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу вбачається, що [PERSON] є власником транспортного засобу марки "VOLKSWAGEN JETTA", реєстраційний номер [NUMBER] . Із листа заступника Голови Правління Ю. Бажан № 18436/9124/ТС від 11.10.2024 іменованого І. Лакізі вбачається, що "АТ "СГ "ТАС" (приватне) уважно розглянуло надані документи стосовно дорожньо-транспортної пригоди, що мала місце 11.09.2024 за участю Вашого автомобіля Volkswagen Jetta н.з. [NUMBER] та автомобіля ВАЗ 2107 н.з. [NUMBER] , під керуванням [PERSON] та повідомляє Вам наступне: Цивільно-правова відповідальність [PERSON] , застрахована АТ "СГ "ТАС" (приватне) згідно Полісу обов?язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів ЕР 220902045 від 14.05.24 р. (далі - Поліс). Франшиза, згідно Поліса, становить 3200 грн. Згідно Постанови Яготинського районного суду Київської області від 07.10.2024 р., зазначена дорожньо-транспортна пригода сталася внаслідок порушення [PERSON] Правил дорожнього руху України, що стало причиною пошкодження Вашого автомобіля. Страхове відшкодування, належне Вам як власнику автомобіля Volkswagen Jetta н.з. [NUMBER] згідно Заяви про страхове відшкодування від 25.09.2024, становить 156800 грн., з вирахуванням франшизи. На підставі викладеного, належна Вам сума страхового відшкодування 156800 грн буде перерахована на реквізити, вказані у заяві на виплату страхового відшкодування". Із копії звіту № 42-D/16/37 від 10.02.2025 про визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу, вбачається, що 2025-02-07 р. до ФОП [PERSON] надійшла заявка АІ0694МC від [PERSON] , щодо виконання автотоварознавчого дослідження майна Volkswagen Jetta, реєстраційний номер [NUMBER] , 2012 року випуску, кузов № [NUMBER] , з метою визначення вартості матеріального збитку завданого внаслідок його пошкодження при ДТП на дату 21.09. 2024р. Курс основних валют: Долар США - 41.44грн.; Евро - 46.23грн. На вирішення дослідження поставлено питання: 1. Яка вартість матеріального збитку завданого майну Volkswagen Jetta, реєстраційний номер [NUMBER] , 2012 року випуску, кузов № [NUMBER] , внаслідок ДТП з ПДВ? 2. Яка вартість матеріального збитку завданого майну Volkswagen Jetta, реєстраційний номер [NUMBER] , 2012 року випуску, кузов № [NUMBER] , внаслідок ДТП без ПДВ? В пункті 1 "Визначення ринкової вартості транспортного засобу до моменту пошкодження" зазначено, що ринкова вартість (С) досліджуваного КТ3 на дату оцінки складає: С = 384100.0 (1 +( 0.0 /100) + (-10.0 /100)) + 0.0 = 345690.0 грн в т.ч. ПДВ. Т3, що досліджується, має пошкодження кузову ударного характеру, для усунення яких потрібен відновлювальний ремонт, вартість якого наведено в калькуляції (див. додаток, до даного звіту). Відповідно до п.п. 8.5.6. Методики. У разі документального підтвердження відновлення КТ3 чи його складової частини на спеціалізованому для даної моделі КТЗ підприємстві розрахунки вартості ремонтно-відновлювальних робіт проводяться на підставі вартості однієї нормо-години ремонтних робіт цього підприємства. Якщо документальне підтвердження відновлення КТ3 на спеціалізованому для даної моделі КТЗ підприємстві відсутнє або на підприємстві не застосовуються норми праці у нормо-годинах ремонтно-відновлювальних робіт, то використовується вартість однієї нормо-години ремонтно-відновлювальних робіт регіональна за даними довідкової літератури, зокрема довідника "Бюлетень автотоварознавця" (періодичний довідник). Прийнята вартість однієї нормо-години ремонтно-відновлювальних робіт не повинна бути більша, ніж відповідна вартість на спеціалізованому для даної моделі КТ3 підприємстві. Також у звіті зазначено, що оскільки автомобіль на момент проведення оцінки не відремонтовано, вартість однієї нормо-години ремонтно-відновлювальних робіт приймається рівній рекомендацій довідника "Бюлетень автотоварознавця" для Киевская область, а саме 650.0/г для ремонтних робіт та 650.0/г для робіт пофарбування. (Підстава: Бюлетень автотоварознавця, 136). В пункті 3.1 "Визначення вартості відновлювального ремонту" зазначено, що визначення вартості відновлювального ремонту КТ3, необхідного для відновлення пошкодженого транспортного засобу, здійснювалося за допомогою витратного підходу шляхом складання калькуляції відновлювального ремонту. Вартість відновлювального ремонту КТЗ, який необхідний для усунення механічних пошкоджень, заподіяних КТ3 в результаті ДТП, згідно калькуляції вартості відновлювального ремонту, приведеної в додатку до даного звіту, складає Свр = 950028.6 грн. В пункті 3.2 "Визначення вартості матеріального збитку" зазначено, що вартість відновлювального ремонту з урахуванням зносу становить 362966,32 грн, в т.ч. ПДВ. Також у звіті прямо зазначено, що таким чином, враховуючи те, що вартість відновлювального ремонту КТЗ перевищує його ринкову вартість(Свр> С), то вартість матеріального збитку буде рівною його ринковій вартості на момент ДТП (3;п.8.2], величина втрати товарної вартості КТЗ(ВТВ) становить 0.0 грн. відповідно до вимог[5]: у = 345690.0 грн. Відповідно до ремонтної калькуляції № [NUMBER] від 21.09.2024 року, в якій зазначено, що загальна вартість ремонту транспортного засобу становить 950\~028,60 грн. Додано копію протоколу огляду транспортного засобу від 21.09.2024 року та фотоілюстрацію пошкоджень транспортного засобу. Також додано копію заказ-наряду № 17 від 12.09.2024 р. (статус:чек оплати). Замовник [PERSON] . Автомобіль Volkswagen Jetta, реєстраційний номер [NUMBER] , рік випуску:2012 р. В пункті 1 "Виконані роботи та послуги" зазначено, дата оформлення 12.09.2024, виконання 27.01.2025, факт. виконання інформація відсутня. Зазначено перелік робіт та послуг, а також сума разом 90850 грн. В пункті 2 "Запчастини та матеріали оплачувані замовником" зазначена перелік запчастин та матеріалів, а також сума всього 162550 грн. Нижче зазначено "з об`ємом робіт та попередньо вартістю робіт згоден. Загальна сума 253400 гр. Замовлення прийняв [PERSON] . З об?ємом та вартістю виконаних робіт згоден, комплектність та зовнішній вигляд автомобіля перевірив з ремонту отримав [PERSON] [PERSON] 26.02.2025 року направлено [PERSON] лист-вимогу з вимогою сплатити на користь [PERSON] суму матеріальної шкоди спричиненої внаслідок ДТП, що сталось 11.09.2024 року, у розмірі 96 600 грн. Грошові кошти перерахувати за реквізитами. Крім цього, на запит суду надійшов поліс № ЕР-220902045 на транспортний засіб марки ВАЗ 2107, державний номер [NUMBER] , страховою компанією виступає ПАТ "СГ "ТАС". Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 11 ЦК України, завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі є однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків. В силу положень ст. ст. 1187, 1188 ЦК України джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого. Шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме, зокрема, шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка її завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Підставою для відшкодування є наявність таких елементів складу цивільного правопорушення, як: шкода та її розмір; протиправна поведінка її заподіювача; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вина. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від обов`язку її відшкодовувати, якщо доведе, що шкоди заподіяно не з її вини. Таким чином, виходячи із зазначених положень, підставою для відшкодування є наявність таких елементів складу цивільного правопорушення, як: шкода та її розмір; протиправна поведінка її заподіювача (відповідача); причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача. Обов`язок доведення цих елементів покладено на позивача. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України). Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України). Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України). Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина третя та четверта статті 12 ЦПК України). Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Відповідно до ч. 1 ст. 28 Закону України "Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів" шкода, заподіяна в результаті дорожньо-транспортної пригоди майну потерпілого, це шкода, пов`язана: з пошкодженням чи фізичним знищенням транспортного засобу; з пошкодженням чи фізичним знищенням доріг, дорожніх споруд, технічних засобів регулювання руху; з пошкодженням чи фізичним знищенням майна потерпілого; з проведенням робіт, які необхідні для врятування потерпілих у результаті дорожньо-транспортної пригоди; з пошкодженням транспортного засобу, використаного для доставки потерпілого до відповідного закладу охорони здоров`я, чи забрудненням салону цього транспортного засобу; з евакуацією транспортних засобів з місця дорожньо-транспортної пригоди. За статтею 30 Закону України "Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів" транспортний засіб вважається фізично знищеним, якщо його ремонт є технічно неможливим чи економічно необґрунтованим. Ремонт вважається економічно необґрунтованим, якщо передбачені згідно з звітом (актом) чи висновком про оцінку, виконаним оцінювачем або експертом відповідно до законодавства, витрати на відновлювальний ремонт транспортного засобу перевищують вартість транспортного засобу до дорожньо-транспортної пригоди. Якщо транспортний засіб вважається знищеним, його власнику відшкодовується різниця між вартістю транспортного засобу до та після дорожньо-транспортної пригоди, а також витрати на евакуацію транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди. Якщо пошкоджений транспортний засіб не може бути відновлено або вартість його відновлювального ремонту з урахуванням зношеності та втрати товарної вартості перевищує його ринкову вартість на момент пошкодження, розмір шкоди визначається за ринковою вартістю транспортного засобу на момент пошкодження. У разі якщо власник транспортного засобу не згоден із визнанням транспортного засобу фізично знищеним, йому відшкодовується різниця між вартістю транспортного засобу до та після ДТП, а також витрати з евакуації транспортного засобу з місця цієї пригоди. Якщо ж транспортний засіб визнано фізично знищеним, відшкодування шкоди виплачується у розмірі, який відповідає вартості транспортного засобу до ДТП та витратам з евакуації транспортного засобу з місця ДТП. Для повного відшкодування завданої шкоди і страховиком, і винним водієм судам необхідно встановити ринкову вартість автомобіля до ДТП та вартість деталей, вузлів та агрегатів фізично знищеного транспортного засобу після ДТП. Подібні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 22 лютого 2018 року в справі №140/481/16-ц, від 30 січня 2019 року в справі №753/21303/16-ц, від 14 липня 2020 року в справі №525/1592/18, від 01 серпня 2018 року в справі №363/2222/16-ц, від 01 квітня 2020 року в справі №754/10777/15-ц. Вимоги позовної заяви в частині відшкодування матеріального збитку, завданого ДТП, позивач обґрунтовував даними Звіту №42-D/16/37/2024-09-21 про визначення вартості матеріального збитку завданого власнику колісного транспортного засобу оцінку вартості збитку нанесеного власнику пошкодженого колісного транспортного засобу, складеного 10.02.2025 року оцінювачем [PERSON] (ФОП [PERSON] ). У Звіті визначено ринкову вартість автомобіля "Volkswagen Jetta", днз [NUMBER] на момент пошкодження 345 690 грн; вартість відновлювального ремонту КТЗ 950028,60 грн; вартість відновлюваного ремонту КТЗ з урахуванням фізичного зносу та величини втрати товарної вартості 362 966,32 грн. Зазначено, що вартість матеріального збитку становить 345 690 грн. Позивач з розрахунком страхового відшкодування погодився, звіт №42-D/16/37/2024-09-21 не оспорив та не спростував. За даним звітом, вартість відновлювального ремонту КТЗ (362 966,32 грн) перевищує його ринкову вартість (345\~690 грн). Таким чином, виходячи із зазначених вище полоджень законодавства, ремонт автомобіля марки "Volkswagen Jetta", днз [NUMBER] , вважається економічно необґрунтованим, а отже, автомобіль вважається фізично знищеним. Порядок відшкодування завданої позивачу шкоди має відбуватися в порядку, визначеному статтею 30 Закону України "Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів", і позивач мав передати залишки транспортного засобу відповідачу як особі, яка відповідає за завдану шкоду, чим набути право отримати від останнього відшкодування шкоди в розмірі, який відповідає вартості транспортного засобу до ДТП, що відповідає правовій позиції Великої Палати Верховного Суду у справі №125/1216/20 від 14 червня 2023 року. Проте, матеріали справи не містять виконання позивачем вказаних вимог і про право на отримання від останнього відшкодування шкоди в розмірі, який відповідає вартості транспортного засобу до ДТП, як і відповідні позовні вимоги, позивач в межах даної справи, з огляду на принцип диспозитивності, не заявляв. Разом з тим, даних щодо залишкової вартості пошкодженого автомобіля після ДТП звіт №42-D/16/37/2024-09-21 від 10.02.2025 року не містить взагалі. Із клопотанням про призначення експертизи залишкової вартості транспортного засобу після дорожньо-транспортної пригоди позивач до суду не звертався. При цьому, заявлені позовні вимоги ґрунтуються (та обраховуються позивачем) на вартості ремонту транспортного засобу (що відповідно до раніше викладеного є недоцільним), про проведення якого позивач заявляв. Так, позивач посилається на понесені ним витрати з ремонту автомобіля на загальну суму 253400 грн та додає заказ-наряд № 17 від 12.09.2024 р. При цьому, просить стягнути різницю між відшкодованою страховою компанією і понесеними ним на відновлення автомобіля сумами. Згідно вимог ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Як зазначено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі №755/9215/15-ц, із запровадженням з 15 грудня 2017 року змін до ЦПК України законодавцем принципово по новому визначено роль суду у позовному провадженні, а саме: як арбітра, що надає оцінку тим доказам та доводам, що наводяться сторонами у справі, та не може діяти на користь будь-якої із сторін, що не відповідатиме основним принципам цивільного судочинства. Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів. Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Усебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення. Стаття 129 Конституції України визначає основні засади судочинства, однією з яких є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і в доведенні перед судом їх переконливості (пункт 3 частини першої). Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Отже, сторона, яка посилається на ті чи інші обставини, знає і може навести докази, на основі яких суд може отримати достовірні відомості про них. У противному разі, за умови недоведеності тих чи інших обставин суд вправі винести рішення по справі на користь протилежної сторони. Таким чином, доказування є юридичним обов`язком сторін і інших осіб, які беруть участь у справі. Заявлений до стягнення розмір шкоди ґрунтується на твердженні про проведення ремонту автомобіля (який відповідно до звіту є недоцільним), звіті про визначення вартості матеріального збитку від 10.02.2025 року, заказі-наряді № 17 від 12.09.2024 року. Відповідно до наданого позивачем звіту останній датовано 10.02.2025 року і в ньому міститься посилання на те, що автомобіль на\~момент проведення\~оцінки не\~відремонтовано,\~а вартістьвідновлювального ремонту КТЗ перевищує його ринкову вартість. Відповідно до наданого позивачем заказі-наряді № 17 останній датовано 12.09.2024 року (тобто до проведення огляду транспортного засобу 21.09.2024 із фотофіксацією наявних пошкоджень). В цьому заказі-наряді вказаний статус: "чек оплати"; дата фактичного виконання відсутня; вказана загальна сума як "попередньо вартість робіт". Будь-яких інших письмових доказів проведення ремонту автомобіля матеріали справи не містять. Будь-яких фінансових документів щодо оплати фактично виконаних робіт матеріали справи також не містять. З огляду на викладене, на переконання суду, належними та допустимими доказами [PERSON] не довів проведення ремонту автомобіля (відповідно до наданого самим позивачем звіту вартість ремонту перевищує вартість ТЗ до ДТП, тобто є економічно необґрунтованим), розміру фактично понесених ним витрат на відновлення автомобіля (копія заказу-наряду № 17 відхилена судом як неналежний доказ ремонту ТЗ та його оплати), будь-яких інших доказів проведення ремонту та оплати ремонтних робіт не додано, так само і не надано суду доказів вартості пошкодженого транспортного засобу після ДТП, що, за відсутності відповідного клопотання сторони про призначення відповідної експертизи, унеможливило визначення різниці між вартістю автомобіля до та після ДТП для встановлення дійсного розміру шкоди відповідно до статті 30 Закону України "Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів" та, відповідно, відшкодування заподіяної йому шкоди. Зазначене, з огляду на підстави заявлених вимог (проведення ремонту, який є економічно необґрунтованим; непередання залишків транспортного засобу) свідчить про неможливість встановлення та перевірки обґрунтованості заявленого до стягнення розміру майнової шкоди, який розраховано позивачем у позовній заяві, а отже розмір заявленої шкоди є необґрунтованим та недоведеним. При цьому задоволення вимог про відшкодування майнової шкоди в обсязі, виходячи з вартості автомобіля до ДТП, без врахування залишкової вартості пошкодженого транспортного засобу після ДТП, не можна визнати обґрунтованим. Верховний Суд у подібних правовідносинах також враховує принцип добросовісності, який полягає у певному стандарті поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони відповідного правовідношення. Поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка, що не відповідає попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них. Особа, яка бере участь у справі, зобов`язана добросовісно здійснювати свої права та виконувати процесуальні обов`язки. (див. постанови від 06 грудня 2021 року у справі №757/22936/19-ц, від 20 жовтня 2021 року у справі №205/1314/16-ц). Таким чином позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди у заявленому розмірі із зазначених позивачем підстав, виходячи із повної вартості автомобіля до ДТП, без врахування залишкової вартості пошкодженого транспортного засобу, і одночасне залишення у власності позивача цього автомобіля, є необґрунтованими і задоволенню не підлягають. В силу ст. 141 ЦПК України понесені позивачем витрати по сплаті судового збору та на правничу допомогу, у зв`язку із відмовою в позові повністю, покладаються на позивача. Щодо витрат відповідача на правову допомогу суд зазначає наступне. Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Пунктом 1 ч. 3 цієї статті визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Згідно зі ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Згідно вимог ч. 4 цієї статті розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами (ч. 5 ст. 137 ЦПК України). За вимогами ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). На підтвердження понесених відповідачем витрат на професійну правничу допомогу представником відповідача були надані копії договору про надання правової допомоги від 18.09.2024 року (тобто до відкриття провадження у справі), ордеру надання правничої допомоги від 04.04.2025 року, свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю №10638/10 від 20.06.2022 року. Крім цього, додано два платіжних доручення на суму 4000 грн та 7000 грн, в яких у призначенні платежу зазначено "переказ власних коштів". Разом з тим, адвокатом не надано до суду детального опису робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги, у зв`язку з чим, суд позбавлений можливості визначити обсяг наданих адвокатом послуг та виконаних робіт. Також не надано доказів фактично понесених витрат саме за даним договором. Крім цього, суд звертає увагу, що договір було укладено 18.09.2024 року, тобто до подання позову у даній справі. У зв`язку з викладеним, суд вважає за необхідне відмовити у стягненні витрат на правничу допомогу, які є необґрутованими та недоведеними.

Outcome: dismissed