Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-20 00:00:00

[PERSON] звернулася в суд з позовом до [PERSON] , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: [PERSON] , Міністерство оборони України, Рівнянська сільська рада Новоукраїнського району Кіровоградської області, про встановлення факту батьківства. Зокрема позивачка просить суд: встановити факт того, що [PERSON] , [INFO] , є біологічним батьком [PERSON] , [INFO] ; зобов`язати Рівнянську сільську раду Новоукраїнського району Кіровоградської області внести зміни до актового запису № 24 від 21.10.2009 р. н. про народження [PERSON] , [INFO] , зазначивши батьком дитини [PERSON] , [INFO] . Ухвалою Кіровоградського (Кропивницького) районного суду Кіровоградської області від 08.01.2025 відкрито провадження за зазначеним позовом у справі № 396/2148/24, прийнято рішення про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі на 06.02.2025. 22.01.2025 до суду надійшли пояснення третьої особи Міністерства оборони України. Також Міністерство оборони України просить розглядати справу без участі його представника з урахуванням наданих пояснень. 06.02.2025 надійшло клопотання від представника відповідачки про відкладення підготовчого засідання у зв`язку з необхідністю ознайомлення з матеріалами справи, яке було задоволено і наступною датою визначено 25.02.2025. 20.02.2025 від [PERSON] надійшов відзив з викладенням позиції, відповідно до якої відповідачці нічого не відомо про народження [PERSON] , [INFO] і про те, що він є біологічним сином [PERSON] , тобто її внуком. Зі змісту долученої до позовної заяви копії висновку експерта від 16.11.2022 № СЕ-19/102-22/16449-БД [PERSON] , [INFO] , біологічний син безвісно зниклого [PERSON] , [INFO] , з яким відповідачка не погоджуються. У відзиві [PERSON] заявила клопотання про призначення посмертної судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи у цій справі, зокрема просила поставити на вирішення експерта такі питання: - Чи наявне кровне споріднення між померлим [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] ; - Якщо так, чи є померлий [PERSON] , [INFO] , біологічним батьком [PERSON] , [INFO] ; - Чи наявне кровне споріднення між померлим [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] ; - Якщо так, чи є померлий [PERSON] , [INFO] , біологічним сином [PERSON] , [INFO] . В підготовчому судовому засіданні 25.02.2025 представник відповідачки підтримав наведене клопотання та просив його задовольнити з мотивів, зазначених у відзиві. Позивачка і її представник заперечили проти задоволення цього клопотання, підкреслили, що наведені для вирішення в ході експертизи питання вже з`ясовані в межах кримінального провадження за № 12022120000000168, копія відповідного висновку експерта є в матеріалах справи. Оголошено перерву до 04.03.2025 для розгляду клопотання відповідачки про проведення експертизи. 25.02.2025 надійшли письмові заперечення позивачки на клопотання відповідачки про проведення експертизи Суд, вислухавши думку осіб, які приймали участь у розгляді справи, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає з огляду на наступне. Згідно з частиною другою\~статті 102 ЦПК України, предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Відповідно до частини першої\~статті 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Згідно зі\~статтею 105 ЦПК України\~призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: характер і ступінь ушкодження здоров`я; психічний стан особи; вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати. Судом встановлено, що разом з позовною заявою в якості доказу додано копію висновку експерта від 16.11.2022 № СЕ-19/102-22/16449-БД, складеного судовим експертом Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Я.С. Галамагою в межах кримінального провадження за № 12022120000000168. За таких умов, зважаючи на вимоги частини першої статті 103 ЦПК України, експертизу необхідно призначати, якщо надані висновки експерта викликають сумнів щодо їх правильності. Суд врахував, що відповідачка і її представник не погоджуються з\~висновком\~експерта від 16.11.2022 № СЕ-19/102-22/16449-БД, однак зі змісту самого клопотання вбачаєлося, що незгода полягає із запереченням самого результату цієї експертизи, суб`єктивним несприйняттям відповідачкою її підсумків. Хоча [PERSON] і зазначає, що судова біологічна експертиза призначена з порушенням процесуальних норм та викликає сумніви в правильності її проведення, однак не надає жодних доказів цього, зокрема, чи встановлювався цей факт в рамках кримінального провадження, чи доведена упередженість експерта, чи притягався останній до відповідальності через неналежне виконання своїх обов`язків тощо. Зважаючи на наведене, ухвалою від 04.03.2025 клопотання [PERSON] про призначення посмертної судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи у цивільній справі № 396/2148/24\~залишено без задоволення. 04.03.2025 знову не вдалося завершити підготовче провадження у справі, так як представник відповідача заявив клопотання про необхідність надання нових доказів у справі. Позивачка і її представник не заперечували проти задоволення цього клопотання. 07.04.2025 відповідачкою повторно заявлено клопотання про призначення судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи. В підготовчому судовому засіданні 08.04.2025 позивачка і її представник заперечили проти задоволення цього клопотання і просили оголосити перерву для наведення контраргументації з відповідними доказами. Судом оголошено перерву до 23.04.2025. 23.04.2025 до справи позивачкою долучено нові докази у якості контраргументів на клопотання про призначення експертизи, тому представник відповідачки клопотав про оголошення перерви для ознайомлення з новоподаними документами, про що не заперечували позивачка і її представник. Судом оголошено перерву до 02.05.2025. 02.05.2025 розглянуто клопотання [PERSON] про призначення посмертної судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи у цивільній справі № 396/2148/24 і протокольною ухвалою відмовлено в його задоволенні зважаючи на таке. Судом встановлено, що разом з позовною заявою в якості доказу додано копію висновку експерта від 16.11.2022 № СЕ-19/102-22/16449-БД, складеного судовим експертом Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Я.С. Галамагою в межах кримінального провадження за № 12022120000000168. В правому верхньому куточку кожного аркуша цього висновку зазначено сторінка (порядковий номер) з 25. Однак зі змісту документа вбачається, що кількість аркушів «25» не відповідає дійсності. Надана копія висновку є чіткою, безперервною, цілісною, має належну форму і зміст, зроблена на 15 сторінках, можна підсумувати, що мала місце технічна описка. Для доведеності цього факту стороною позивача зроблено запит до СВ Волноваського РВП ГУНП в Донецькій області про надання копії висновку від 16.11.2022 № СЕ-19/102-22/16449-БД, у відповідь на який надано копію, ідентичну тій, яка подана з позовною заявою, кількістю аркушів 15. Суд повторно\~виснував,\~що відповідачка\~і її\~представник не\~погоджуються з\~висновкомексперта від 16.11.2022 № СЕ-19/102-22/16449-БД, однак незгода полягає із запереченням самого результату цієї експертизи, суб`єктивним несприйняттям відповідачкою її підсумків. Надалі, позивачка і її представник просили призначити справу до судового розгляду. Відповідачка і її представник не заперечували щодо призначення справи до судового розгляду. Згідно з частиною третьою статті 189 ЦПК України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду. Суд, врахувавши, що не вкладається у строки проведення підготовчого провадження у цій справі, передбачені частиною третьою статті 189 ЦПК України, однак, з метою забезпечення можливості реалізації сторонами прав, передбачених ЦПК України, щодо проведення всіх підготовчих дій з метою повного і об`єктивного подальшого судового розгляду, провів підготовче провадження у строк "розумний", тобто такий, що був об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового розгляду. Ухвалою від 02.05.2025 підготовче провадження у цій справі було закрито і справу призначено до судового розгляду по суті на 15.05.2025. В судовому засіданні 15.05.2025 позивачка і її представник підтримали позовні вимоги в повному обсязі з підстав і мотивів, наведених в позовній заяві. Відповідачка і її представник просили відмовити в задоволені позову в повному обсязі з мотивів викладених у відзиві. Представник Міністерства оборони України в підготовче судове засідання не з`явився, в письмових поясненнях від 22.01.2025 просив розгляд справи проводити без його участі. Представник Рівнянської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області в судове засідання не з`явився, про час та місце його проведення був повідомлений належним чином, жодних клопотань до суду не подав. Відповідно до свідоцтва про смерть від 03.03.2025 Серії [NUMBER] [PERSON] помер [INFO] , про що 22.06.2022 складено актовий запис № 588. Оголошено перерву до 21.05.2025 для винесення судового рішення. 19.05.2025 позивачем до суду подано копію витяг з актового запису №24 від 21.10.2009, здійсненого Іванівською сільською радою Новоукраїнського району Кіровоградської області про народження [PERSON] , [INFO] , згідно з яким відомості про батька [PERSON] записані відповідно до ч.1 ст.135 Сімейного кодексу України, тобто за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дитини за її вказівкою ( [PERSON] ). Відповідно до частин другої-четвертої статті 244 ЦПК, якщо під час ухвалення рішення виникає потреба з`ясувати будь-яку обставину шляхом повторного допиту свідків або вчинення певної процесуальної дії, суд, не приймаючи рішення, постановляє ухвалу про поновлення судового розгляду. Розгляд справи у випадку, встановленому частиною другою цієї статті, проводиться виключно в межах з`ясування обставин, що потребують додаткової перевірки. Після закінчення поновленого розгляду справи суд залежно від його результатів відкриває судові дебати з приводу додатково досліджених обставин і переходить до стадії ухвалення судового рішення або оголошує перерву, якщо вчинення необхідних процесуальних дій у цьому судовому засіданні виявилося неможливим. 21.05.2025 в судовому засіданні представник позивача просив долучити копію витягу з актового запису №24 від 21.10.2009, здійсненого Іванівською сільською радою Новоукраїнського району Кіровоградської області про народження [PERSON] , [INFO] і дослідити його. В обґрунтування невчасного подання [PERSON] зазначив, що даний доказ не впливає на розгляд справи по суті, оскільки не містить інформації про оспорюване батьківство. Він долучений з метою розвіяти сумніви відповідача, які неодноразово звучали на минулому судовому засіданні щодо безпідставності звернення позивачкою до суду. Сторона відповідача заперечувала проти долучення і надання оцінки цьому документу як доказу через пропуск передбаченого ЦПК України строку його подання. Суд протокольною ухвалою постановив задовольнити клопотання позивача, поновити строк для подачі доказу, долучити копію витягу з актового запису №24 від 21.10.2009, здійсненого Іванівською сільською радою Новоукраїнського району Кіровоградської області про народження [PERSON] , [INFO] , до матеріалів справи і дослідити його. Після завершення усіх процесуальних дій суд повторно перейшов до стадії ухвалення судового рішення. Узагальнена позиція позивачки: [PERSON] та [PERSON] , проживали разом однією сім`єю без реєстрації шлюбу та від зазначених відносин у них народився син - [PERSON] , [INFO] . Разом з тим, на момент народження дитини батьком у свідоцтві про народження серії [NUMBER] , виданим Іванівською сільською радою Кіровоградської області 21.10.2009, актовий запис №24, був вказаний [PERSON] . Дитина була зареєстрована відповідно до частини першої статті 135 СК України, згідно з якою при народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою. У зв`язку з повномасштабним вторгненням російської федерації на територію України [PERSON] був мобілізований до лав Збройних Сил України. 29.03.2022 \~ \~ \~ \~військовослужбовець ЗСУ в/ч [NUMBER] [PERSON] , який перебував в зоні ведення бойових дій, а саме в н.п. Велика Новосілка Великоновосілківського району Донецької області, безвісно зник. За даним фактом відкрито кримінальне провадження №12022120000000168 від 26.04.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 115 КК України, матеріали якого знаходяться у провадженні СВ ВП №1 Волноваського РВП ГУНП в Донецькі області. У ході здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні №12022120000000168 від 26.04.2022 було встановлено, що [PERSON] було вбито військами рф під час вчинення умисних дій з метою змін меж території або державного кордону України. Також на підставі постанови старшого слідчого в ОВС-криміналіста СУ ГУНП в Кіровоградській області майора поліції Міщенка В.В. від 24.10.2022 було проведено судову біологічну експертизу. Згідно з висновком експерта №СЕ-19/102-22/16449-БД від 16.11.2022, складеним судовим експертом Вінницького НДЕКЦ Галамагою Я.С., у результаті проведеного молекулярно-генетичного дослідження встановлено між особою, генетичні ознаки якої встановлені з 1/2 частини нігтів невідомого військовослужбовця, які вилучені 17.10.2022 в приміщенні КЗ «Дніпропетровське ОБСМЕ «ДОР» (об`єкти №№2.1, 3.1) та [PERSON] , [INFO] (мати [PERSON] ), є біологічна спорідненість. Ймовірність даної події складає 99,99%. Також між [PERSON] , [INFO] , та особою, генетичні ознаки якої встановлені з 1/2 частини нігтів невідомого військовослужбовця, які вилучені 17.10.2022 в приміщенні КЗ «Дніпропетровське ОБСМЕ «ДОР» (об`єкти №№2.1, 3.1) є біологічна спорідненість. Ймовірність даної події складає 99,99%. [PERSON] , [INFO] , біологічний син безвісно зниклого [PERSON] , [INFO] та особа, генетичні ознаки Y-хромосоми якої встановлені з 1/2 частини нігтів невідомого військовослужбовця, які вилучені 17.10.2022 в приміщенні КЗ «Дніпропетровське ОБСМЕ «ДОР» (об`єкти №№2.1 Y, 3.1 Y) можуть бути родичами по чоловічій лінії. Таким чином, згідно з підсумками проведеної експертизи №СЕ-19/102-22/16449-БД від 16.11.2022, вірогідність, що безвісно зниклий військовослужбовець [PERSON] , дійсно, є біологічним батьком дитини [PERSON] , [INFO] , народженої [PERSON] , і це не є наслідком випадкового збігу генетичних ознак у осіб, що не мають родинних зв`язків, результати даної експертизи складають 99,99%. [PERSON] , відповідачка у справі, яка є матір`ю [PERSON] , відповідно є бабусею [PERSON] , оспорює факт батьківства [PERSON] , тому справа підлягає розгляду в порядку позовного провадження. Позиція відповідачки: Відповідачка заперечує проти позову в повному обсязі, вважає позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню з наступних підстав. Позивачка стверджує, що вона та [PERSON] , [INFO] , проживали разом однією сім`єю без реєстрації шлюбу та від зазначених відносин у них народився син [PERSON] , [INFO] . Батьком у свідоцтві про народження вказаний [PERSON] . Відповідачці нічого не відомо про народження [PERSON] , [INFO] і про те, що він є біологічним сином [PERSON] , тобто її внуком. На момент проведення біологічної експертизи з метою встановлення особи загиблого військовослужбовця залучені зразки букального епітелію [PERSON] , [INFO] , який не мав статусу потерпілого та не мав жодних доказів родинних зв`язків із загиблим військовослужбовцем [PERSON] , [INFO] . Лише після висновку експерта слідчим визначено неповнолітнього [PERSON] , [INFO] , потерпілим у кримінальному провадженні за № 12022120000000168 і залучено його представника. Таким чином, висновок експерта від 16.11.2022 № СЕ-19/102-22/16449-БД, складений судовим експертом Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Я.С. Галамагою в межах кримінального провадження за № 12022120000000168, не може бути належним та допустимим доказом, який би підтвердив факт того, що [PERSON] , [INFO] , громадянин України, який зник безвісти 29.03.2022 року, є батьком [PERSON] , [INFO] . У судовому засіданні представник відповідачки наголосив, що з висновку експерта не зрозуміло, які саме зразки досліджувалися, як ті, що заявлені як біологічні зразки взяті у дитини, яким чином вони відібрані. Також у висновку експерта не зазначено маркувальних реквізитів пакування цих зразків. До висновку експерта не додано фототаблицю. Ще до отримання результатів експертизи в матеріалах кримінального провадження [PERSON] зазначений як син [PERSON] , не зрозуміло на підставі яких документів. Судова біологічна експертиза призначена з порушенням процесуальних норм та викликає сумніви в правильності її проведення. Висновок експерта від 16.11.2022 № СЕ-19/102-22/16449-БД, складений судовим експертом Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Я.С. Галамагою в межах кримінального провадження за № 12022120000000168, не може бути належним та допустимим доказом, який би підтвердив факт того, що [PERSON] , [INFO] , громадянин України, який зник безвісти 29.03.2022 року, є батьком [PERSON] , [INFO] . Узагальнена позиція третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Міністерства оборони України: 22.01.2025 до суду надійшли пояснення третьої особи Міністерства оборони України, з викладенням позиції відповідно до якої Висновок судової молекулярно-генетичної (судово-біологічної, судовогенетичної) експертизи має важливе значення в процесі дослідження факту батьківства. Серед завдань біологічної експертизи зазначено встановлення спорідненості/ родинних зв`язків. (Інструкція про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджена Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року № 53/5). Після передачі позитивного результату генетичної експертизи до суду, ним виноситься рішення про визнання батьківства. Водночас, висновки судово-генетичної експертизи суд оцінює з урахуванням положень ст. 89 ЦПК України, згідно з якою жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили, він суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. (пункт 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів"). На підставі спільної заяви матері дитини та батька, згідно зі ст. 126 СК, а також рішення суду про визнання батьківства орган державної реєстрації актів цивільного стану підтверджує батьківство шляхом внесення відповідних змін до актового запису про народження та видає нове свідоцтво про народження. Рішення суду про встановлення батьківства не замінює собою документи, що видаються органом державної реєстрації актів цивільного стану, а є тільки підставою для отримання вказаних документів. Встановлені судом обставини: Судом встановлено, що [INFO] у [PERSON] , [INFO] народився син [PERSON] , про що 21.10.2009 Іванівською сільською радою Новоукраїнського району Кіровоградської області видано свідоцтво про народження дитини серії [NUMBER] і зроблено актовий запис № 24 (а. с. 7). [PERSON] народився у відносинах з [PERSON] , [INFO] , шлюб з яким вона не укладала. Під час державної реєстрації факту народження дитини її батька записано зі слів матері в порядку, передбаченому частиною першою статті 135 СК України. У зв`язку з повномасштабним вторгненням російської федерації на територію України [PERSON] був мобілізований до лав Збройних Сил України. 29.03.2022 \~ \~ \~ \~військовослужбовець ЗСУ в/ч [NUMBER] [PERSON] , який перебував в зоні ведення бойових дій, а саме в н.п. Велика Новосілка Великоновосілківського району Донецької області, безвісно зник. За даним фактом відкрито кримінальне провадження №12022120000000168 від 26.04.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 115 КК України, матеріали якого знаходяться у провадженні СВ ВП №1 Волноваського РВП ГУНП в Донецькі області. У ході здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні №12022120000000168 від 26.04.2022 було встановлено, що [PERSON] було вбито військами рф під час вчинення умисних дій з метою змін меж території або державного кордону України. Також на підставі постанови старшого слідчого в ОВС -криміналіста СУ ГУНП в Кіровоградській області майора поліції Міщенка В.В. від 24.10.2022 було проведено судову біологічну експертизу. Згідно з висновком експерта №СЕ-19/102-22/16449-БД від 16.11.2022 (а.с. 14-25), складеним судовим експертом Вінницького НДЕКЦ Галамагою Я.С., у результаті проведеного молекулярно-генетичного дослідження встановлено між особою, генетичні ознаки якої встановлені з 1/2 частини нігтів невідомого військовослужбовця, які вилучені 17.10.2022 в приміщенні КЗ «Дніпропетровське ОБСМЕ «ДОР» (об`єкти №№2.1, 3.1) та [PERSON] , [INFO] (мати [PERSON] ), є біологічна спорідненість. Ймовірність даної події складає 99,99%. Також між [PERSON] , [INFO] , та особою, генетичні ознаки якої встановлені з 1/2 частини нігтів невідомого військовослужбовця, які вилучені 17.10.2022 в приміщенні КЗ «Дніпропетровське ОБСМЕ «ДОР» (об`єкти №№2.1, 3.1) є біологічна спорідненість. Ймовірність даної події складає 99,99%. [PERSON] , [INFO] , біологічний син безвісно зниклого [PERSON] , [INFO] та особа, генетичні ознаки Y-хромосоми якої встановлені з 1/2 частини нігтів невідомого військовослужбовця, які вилучені 17.10.2022 в приміщенні КЗ «Дніпропетровське ОБСМЕ «ДОР» (об`єкти №№2.1 Y, 3.1 Y) можуть бути родичами по чоловічій лінії. Таким чином, згідно з підсумками проведеної експертизи №СЕ-19/102-22/16449-БД від 16.11.2022, вірогідність, що безвісно зниклий військовослужбовець [PERSON] , дійсно, є біологічним батьком дитини [PERSON] , [INFO] , народженої [PERSON] , і це не є наслідком випадкового збігу генетичних ознак у осіб, що не мають родинних зв`язків, результати даної експертизи складають 99,99%. Згідно з абзацом третім цього висновку експерт попереджений про відповідальність за завідомо неправдивий висновок та відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків за статтями 384, 385 КК України. Висновки суду: Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності (частини перша та третя статті 13 ЦПК України). Для приватного права апріорі властивою є така засада, як розумність. Розумність характерна як для оцінки/врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватно-правових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і для тлумачення процесуальних норм (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 червня 2021 року у справі № 554/4741/19, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2022 року у справі № 520/1185/16-ц, постанову Великої Палати Верховного Суду від 08 лютого 2022 року у справі № 209/3085/20)). У частині першій та другій статті 2 ЦПК України закріплено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті 16 ЦК України). Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє приватне (цивільне) право повністю або частково. Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити, які ж приватні (цивільні) права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких приватних (цивільних) прав (інтересів) позивач звернувся до суду. Відсутність порушеного, невизнаного або оспореного відповідачем приватного (цивільного) права (інтересу) позивача є самостійною підставою для відмови в позові (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 15 березня 2023 року в справі № 753/8671/21 (провадження № 61-550св22)). Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини (частина третя статті 128 СК України). Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року в справі № 638/2304/17 (провадження № 61-2417сво19)). Приватно-правовими нормами визначене обмежене коло підстав відмови у судовому захисті цивільного права та інтересу особи, зокрема, до них належать: необґрунтованість позовних вимог (встановлена судом відсутність порушеного права або охоронюваного законом інтересу позивача); зловживання матеріальними правами; обрання позивачем неналежного способу захисту його порушеного права/інтересу; сплив позовної давності (див.: постанову Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 листопада 2023 року в справі № 761/42030/21 (провадження № 61-12101св23)). При народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою (частина перша статті 135 СК України). У разі смерті чоловіка, який не перебував у шлюбі з матір`ю дитини, факт його батьківства може бути встановлений за рішенням суду. Заява про встановлення факту батьківства може бути подана особами, зазначеними у частині третій статті 128 цього Кодексу (стаття 130 СК України). Тлумачення статті 130 СК України свідчить, що закон не встановлює конкретного переліку доказів для встановлення факту батьківства. Підставою для встановлення факту батьківства можуть бути будь-які відомості, що свідчать про походження дитини від даної особи, зібрані відповідно до вимог ЦПК України (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 21 лютого 2020 року у справі № 643/9245/18 (провадження № 61-16732св19)). При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта 263 ЦК України). У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 30 травня 2023 року у справі № 592/4443/17 (провадження № 61-9923св22) зазначено: «відповідно до частин першої, другої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі вище перераховані докази в сукупності. Частиною першою статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Як докази для встановлення батьківства в суді можуть бути досліджені зокрема: листи, телеграми відповідача, в яких він повідомляє про можливість народження чи народження його дитини певною жінкою; заява відповідача за місцем роботи про надання йому відпустки у зв`язку з народженням дитини; показання свідків про виявлення відповідачем турботи про дитину та її матір, обрання імені дитини тощо. Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це». Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності. На підставі частини першої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У частині першій статті 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу. Згідно з висновком експерта від 16.11.2022 № СЕ-19/102-22/16449-БД, складеного судовим експертом Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Я.С. Галамагою в межах кримінального провадження за № 12022120000000168 молекулярно-генетичним дослідженням встановлено: між [PERSON] , [INFO] , та особою, генетичні ознаки якої встановлені з 1/2 частини нігтів невідомого військовослужбовця (відповідно до витягу з ЄРДС № 12022120000000168 від 26.04.2022 встановлено, невідомим військовослужбовцем є [PERSON] , [INFO] ), які вилучені 17.10.2022 в приміщенні КЗ «Дніпропетровське ОБСМЕ «ДОР» (об`єкти №№2.1, 3.1) є біологічна спорідненість. Ймовірність даної події складає 99,99%. Хоча представник\~відповідачки зазначає:\~що з\~висновку експерта\~не зрозуміло,\~які саме\~зразки досліджувалися,\~як ті,\~що заявлені\~як біологічні\~зразки взяті\~у дитини;\~яким чином\~вони відібрані;\~у висновку\~експерта не\~зазначено маркувальних\~реквізитів пакування\~цих зразків;\~до висновку\~експерта не\~додано фототаблицю;\~ще до\~отриманні результатів\~експертизи в\~матеріалах кримінального\~провадження [PERSON] \~зазначений як\~син [PERSON] ,\~не зрозуміло\~на підставі\~яких документів;однак жодним чином не обґрунтовує, які дії вчинені відповідачкою, яка є потерпілою в рамках кримінального провадження, у ході якого і було проведено експертизу, для доведення факту незаконності цієї експертизи, упередженості експерта чи особи, яка відбирала біологічні зразки тощо. Наведені аргументи жодним чином не спростовують результатів цієї експертизи. Доводи відповідача про те, що відсутні докази спільного проживання [PERSON] і [PERSON] не можуть вплинути на результат розгляду позову, оскільки предметом спору є встановлення факту батьківства, а не факту спільного проживання. З тих самих підстав подані відповідачкою надані за місцем проживання довідки про склад сім`ї, у яких відсутня згадка про дітей померлого, не можуть доводити факт відсутності у нього дітей. Предметом доказування в справах даної категорії є наявність кровного споріднення між особою, яка ймовірно є батьком дитини, і дитиною. Європейський суд з прав людини у справі «Калачова проти Російської Федерації» зауважив, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства» (рішення від 07 травня 2009 року). У разі смерті чоловіка, який не перебував у шлюбі з матір`ю дитини, факт його батьківства може бути встановлений за рішенням суду. Така правова позиція міститься у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2024 року у справі № 641/8921/21. Встановлення факту батьківства є встановлення походження дитини від певної особи (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 06 червня 2024 року у справі № 672/915/23) Враховуючи положення статті 106 ЦПК України, такий висновок експерта є належним та допустимим доказом кровного споріднення. Оскільки, на підставі поданих письмових доказів поза розумним сумнівом доведено факт існування кровного споріднення між [PERSON] , [INFO] , і [PERSON] , [INFO] , то суд приходить до висновку про доведення перед судом батьківства [PERSON] , [INFO] відносно дитини\~\~ [PERSON] , [INFO] , у зв`язку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: approved