Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-25 00:00:00

До Апостолівського районного суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява [PERSON] який діє в інтересах [PERSON] та [PERSON] до Територіальної громади міста Курахове в особі Курахівської міської ради Покровського району Донецької області, третя особа: Перша Хмельницька державна нотаріальна контора Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про визначення додаткового строку для подачі заяви прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначають, [INFO] в м.Кураховому Покровського р-ну Донецької обл. померла мати [PERSON] , [INFO] , РНОКПП: [NUMBER] (далі за текстом Позивачка-1) та [PERSON] , [INFO] , РНОКПП: [NUMBER] (далі за текстом Позивачка-2) [PERSON] , [INFO] (РНОКПП [NUMBER] ), яка була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Свідоцтво про смерть [PERSON] серії [NUMBER] видано 05 серпня 2022 року Селидівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Покровському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) (Додаток №12). Родинний зв`язок між Позивачкою-1 та померлою [PERSON] підтверджується свідоцтвом про народження [PERSON] , виданим відділом РАЦС міста Курахового Донецької області 02.06.1970 року, актовий запис №128, де в графі мати зазначено [PERSON] (Додаток №4), а також свідоцтвом про шлюб [NUMBER] виданим 21.12.1991 р. Курахівським РАЦС Мар`їнського району Донецької області, відповідно до якого Позивачка-1 змінила прізвище із [PERSON] на [PERSON] (Додаток №5). Родинний зв`язок між Позивачкою-2 та померлою [PERSON] підтверджується свідоцтвом про народження [PERSON] , виданим відділом РАЦС Приморської сільської ради Неклинівського району Ростовської області РСФСР 07.12.1966 року, актовий запис №44, де в графі мати зазначено [PERSON] (Додаток №8), а також Актовим записом про шлюб №58 від 09.06.1984 р., відповідно до якого Позивачка-2 змінила прізвище із [PERSON] на [PERSON] , а також Актовим записом про розірвання шлюбу №196 від 23.06.1995р., відповідно до якого Позивачка-2 розірвала шлюб і залишила собі прізвище [PERSON] , а також [PERSON] записом про шлюб №131 від 18.10.1996 р., відповідно до якого Позивачка-2 змінила прізвище із [PERSON] на [PERSON] (Додаток №11). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина. Спадкове майно складається з квартири [ADDRESS] . Зазначене нерухоме майно належало [PERSON] на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 23.10.1993 року, що зареєстровано в Селідівському БТІ у реєстровій книзі за №1439 (Додаток №13), а також на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом від 17.08.2005 року, що зареєстровано в реєстрі прав власності на нерухоме майно Мар`їнським БТІ від 31.08.2005 р. №11150188 (Додаток №15). Спадкоємцями за законом після смерті [PERSON] є її доньки - [PERSON] та [PERSON] . Інших спадкоємців немає. З початком введення воєнного стану в Україні Позивачки проживали в м.Кураховому Донецької області. Після чого у 2024 році Позивачка-1 вимушено перемістилася до міста Хмельницького, де 22.10.2024 року стала на облік як внутрішньо переміщена особа та отримала відповідну довідку (додаток №3). Також у 2024 році Позивачка-2 вимушено перемістилася до міста Білгород-Дністровського Одеської області, де 27.11.2024 року стала на облік як внутрішньо переміщена особа та отримала відповідну довідку (додаток №7). На місці тимчасового проживання Позивачки звернулися до Першої Хмельницької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. На заяви отримано відповідь Першої Хмельницької державної нотаріальної контори від 22.01.2025 року №135/01-16 про відмову у прийнятті спадщини через пропуск шестимісячного строку з дня смерті спадкодавця, рекомендовано звернутися до суду за захистом своїх прав. Оскільки Позивачі на теперішній час позбавлені можливості оформити своє право власності на спадкове майно шляхом вчинення нотаріальної дії, тобто отримання свідоцтва про право власності на спадщину за законом, то зазначена обставина є підставою для звернення до суду із даним позовом. Отже, право власності Позивачів, як спадкоємців підлягає судовому захисту. Нотаріусом рекомендовано звернутись до суду з питання визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Спадкова справа не заводилась, свідоцтво про право на спадщину не видавалось. Внаслідок введення 24 лютого 2022 року воєнного стану на території України, відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, активних бойових дій на території Донецької області, була зупинена робота нотаріальних контор у місті. Територія Курахівської міської територіальної громади Донецької області з 24.02.2022 віднесена до території активних бойових дій відповідно до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22 грудня 2022 року № 309, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23 грудня 2022 року за № 1668/39004. Подача заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори, була можлива тільки у разі виїзду за межі області, що не представлялось можливим через постійні обстріли на території міста та країни, нестабільний графік роботи державних та приватних нотаріусів, тимчасової не роботи державних реєстрів. На підставі викладених обставин, позивачами було пропущений строк, для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори. У зв`язку з пропущенням строку подання до нотаріуса заяви для прийняття спадщини, з метою прийняття та оформлення спадщини після смерті [PERSON] , позивачі змушені звернутись до суду з питання визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позивачі у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином у встановлений законодавством строк та порядок. Крім того, від позивачів до суду надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують в повному обсязі. Представник позивачів у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином у встановлений законодавством строк та порядок, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином у встановлений законодавством строк та порядок. Від завідувача Першої Хмельницької державної нотаріальної контори Ольги Шевченко надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності, при вирішенні справи покладаються на розсуд суду. У зв`язку з наведеним, суд, на підставі ч. 4 ст.\~223, ст.\~280 ЦПК України, постановляє заочне рішення. Згідно вимог ч.2 ст.247\~ЦПК\~України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з підстав, зазначених позивачем у позовній заяві. Відповідно до ч.2 ст.5 ЦПК України у випадку, якщо законом або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулась до суду, суд відповідно до викладеної в позовній заяві вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом та за законом. Відповідно до статті 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно ст.1268ЦКУкраїни спадкоємець за заповітом чи законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до ч.1 статті 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. За вимогами ст.111 ЗУ № 1207-VII від 15.04.2014р. «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України», особливості реалізації права на спадкування щодо тимчасово окупованої території, передбаченої частиною першою статті 3 цього Закону, регулюються Цивільним кодексом України. Частиною 1 статті 3 ЗУ № 1207-VII від 15.04.2014р., для цілей цього Закону тимчасово окупованою територією визначається: сухопутна територія тимчасово окупованих Російською Федерацією територій України, водні об`єкти або їх частини, що знаходяться на цих територіях. Відповідно до абз.1 п.21 «Прикінцевих та перехідних положень» Цивільного кодексу України, у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та протягом шести місяців з дня його припинення або скасування у випадку, якщо місцем відкриття спадщини є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, територія, на якій ведуться активні бойові дії, або тимчасово окупована Російською Федерацією територія, щодо яких не визначено дату завершення бойових дій або тимчасової окупації, дату відновлення здійснення своїх повноважень органами державної влади у повному обсязі, заява про прийняття спадщини, заява про відмову від прийняття спадщини, заява про відмову від заповідального відказу, вимога кредитора спадкодавця до спадкоємців, заява про охорону спадкового майна, заява про згоду бути виконавцем заповіту після відкриття спадщини, інші заяви щодо спадщини, спільного майна подружжя (колишнього подружжя) в межах спадкової справи подаються нотаріусу незалежно від місця відкриття спадщини. Положення абзаців першого та другого цього пункту застосовуються також до спадщини, яка відкрилася до набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо вдосконалення порядку відкриття та оформлення спадщини». Згідно Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 року за №309, м. Курахове Донецької області, де проживала спадкодавець, входить до переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією. Оскільки до жовтня 2024 року Позивачки проживали місті Курахове Донецької області, де велися бойові дії та на території якого органи державної влади здійснювали не в повному обсязі свої повноваження, у встановлений законом шестимісячний строк, вони не мали змоги звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Причини неможливості звернення із такими заявами є поважними. Згідно до вимог ч. 1ст.1270ЦКУкраїни для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно до ч. 3 ст.1272ЦКУкраїни за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. Відповідно до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, викладених в п.24 Постанові «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року №7 особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Разом із тим, Пленум Верховного Суду України у пункті 24постановивід 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Прецендента практика ЄСПЛ містить принцип «належного урядування». Цей принцип,як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі «Москаль проти Польщі» (Moskalv. Poland), п. 73). Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року вбачається, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. З 24 лютого 2022 року, відповідно до Закону України "Про правовий режим воєнного стану", в Україні введено режим воєнного стану. Відповідно до пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану" перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Суд вважає наведені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини такими, що відповідають критеріям ч. 3 ст. 1272 ЦК України, створювали істотні перешкоди в реалізації позивачами свого права на спадщину, а відтак можливість звернення спадкоємців із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини з об`єктивних підстав була відтермінована на невизначений час з незалежних від позивачів причин. Враховуючи наведені обставини, поважність причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд прийшов до висновку про можливість поновлення позивачу строку на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлого. На підставі викладеного, у відповідності зі ст.ст. 12, 81, 259, 263-265 ЦПК України, ст.ст. 1225, 1261, 1268, 1270, 1272 ЦК України, суд

Outcome: approved