Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-18 00:00:00

До Калинівського районного суду Вінницької області надійшов вказаний позов, в якому в обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що між сторонами був укладений Договір про надання банківських послуг «Monobank» б/н від 08.01.2022, по якому [PERSON] отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту у розмірі до 10 000,00 грн. на поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка [NUMBER] . Згідно з Тарифами: пільговий період за картою: 62 дні (діє з моменту виникнення заборгованості о кінця календарного місяця, наступного за датою виникнення заборгованості, при умові її погашення в повному обсязі); пільгова відсоткова ставка: 0,00001% річних; розмір обов`язкового щомісячного платежу за користування кредитними коштами: 4% від заборгованості (не менше 100 грн., але не більше залишку заборгованості); базова відсоткова ставка: 3,1 % на місяць (нараховується на максимальну заборгованість на день, за умови непогашення заборгованості в повному обсязі і пільговий період, за кожний день з моменту виникнення заборгованості); збільшена відсоткова ставка на місяць за картою на суму загальної заборгованості: 6,2 % на місяць (нараховується у випадку наявності простроченої заборгованості). У порушення умов договору відповідач вказані зобов`язання належним чином не виконала, у зв`язку із чим станом на 04.11.2024 виникла заборгованість у розмірі 9\~860,66 грн., яка складається із заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) в розмірі 9\~860,66 грн. Враховуючи, що відповідач у добровільному порядку не вчиняє дій спрямованих на повернення вказаних грошових коштів, з метою захисту порушеного права й охоронюваних законом інтересів, позивач вимушений звернутися до суду із вказаним позовом. Ухвалою судді Калинівського районного суду Вінницької області від 25.02.2025 відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Судом надсилалась вище зазначена ухвала разом із позовною заявою та додатками до неї на адресу відповідача, однак на адресу суду 25.03.2025 повернувся конверт із відміткою АТ «Укрпошти» «за закінчення терміну зберігання». Враховуючи обставини, встановлені при вивченні матеріалів справи після відкриття провадження у справі, ухвалою суду від 26.03.2025 постановлено розглядати справу в порядку спрощеного провадження з викликом (повідомленням) сторін, здійснивши перехід з розгляду справи в порядку спрощеного провадження без виклику (повідомлення) до розгляду справи в порядку спрощеного провадження з викликом (повідомленням) сторін. Справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 14.04.2025 на 15 год. 00 хв. у приміщенні Калинівського районного суду Вінницької області, що знаходиться за адресою: Вінницька область, Хмільницький район, місто Калинівка, вулиця В. Нестерчука, будинок № 70. Розгляд справи неодноразово відкладався через неявку відповідача. Сторони у справі в судові засідання призначені на 14.04.2025, 24.04.2025 та 19.05.2025 не з`явились, хоча про дату, час та місце судових засідань повідомлені належним чином. Представник позивача Акціонерного товариства\~«Універсал банк»\~Мєшнік К.І.\~ разом із позовною заявою подав клопотання розглянути цивільну справу за цим позовом без його участі, проти ухвалення заочного рішення не заперечував. Виклик відповідача [PERSON] в судове засідання, призначене на 12.04.2025, здійснювався шляхом надсилання ухвали про відкриття провадження, ухвали про перехід з розгляду\~справи в\~порядку спрощеного\~провадження без\~виклику (повідомлення)\~до розгляду\~справи в\~порядку спрощеного\~провадження з\~викликом (повідомленням)\~сторін,судової повістки та копії позовної заяви з додатками на адресу відповідача, однак до початку цього судового засідання на адресу суду жодних відомостей щодо вручення чи невручення конверту не надходило. Судове засідання було вирішено відкласти на 24.04.2025 на 10 год. 00 хв., поновлено виклик сторін. Виклик відповідача [PERSON] в судове засідання здійснювався шляхом надсилання судової повістки на адресу\~відповідача,\~однак на\~адресу суду\~повернувся конверт\~із відміткою\~АТ «Укрпошти»\~«адресат відмовився».\~Додатково виклик\~ [PERSON] був здійснений\~шляхомпублікації оголошення про її виклик на офіційному веб-порталі судової влади України. У зв`язку із повторною неявкою відповідача, судове засідання\~було відкладено\~на 16\~год.\~00\~хв.\~19.05.2025.\~Виклик [PERSON] був здійснений\~шляхомпублікації оголошення про її виклик на офіційному веб-порталі судової влади України. Однак, до початку судового засідання на адресу суду жодних відомостей щодо вручення чи невручення конверту не надходило. Відповідач в судове засідання не з`явилась, про причини неявки суд не повідомила, заперечень з приводу поданого позову не надала. Відповідно до положень статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд застосовує положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, та відповідну практику Європейського суду з прав людини, як джерело право. Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду у справі «Пономарьов проти України» (Заява № 3236/03) від 03.04.2008 року та «Олександр Шевченко проти України» (Заява № 8371/02) від 26.04.2007 року. Передбачене частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» («Alimentaria Sanders S.A. v. Spain») від 07.07.1989 року). У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду з прав людини, є доцільнішим, ніж усні слухання, розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України»). Саме на національні суди покладено обов`язок створення умов для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним, зокрема, суд має вирішувати, чи відкладати судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричиняє невиправдані затримки у провадженні (рішення від 06.09.2007 року у справі «Цихановський проти України», рішення від 18.10.2007 року у справі «Коновалов проти України»). У рішенні в справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 року, Європейський суд з прав людини зазначив, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи. Слід також зазначити, що у відповідності до статті 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», інформація про кожне судове засідання, оприлюднювалася на офіційному веб-порталі Судової влади України та\~учасники справи не були позбавлені об`єктивної можливості дізнатися про дати судових засідань, користуючись відкритим безоплатним цілодобовим доступом до вказаного сайту. За вищевказаних обставин, враховуючи вимоги закону про розгляд справи в розумні строки, а також рішення Європейського суду з прав людини «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 року про те, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи, а тому суд вважає за необхідне розглянути справу за відсутності відповідача, що не може розцінюватись, як порушення його прав, передбачених ст.ст.43, 49 ЦПК України. Згідно частини першої статті 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. За наявності існуючих умов, передбачених в частині першій статті 280 ЦПК України, які підтверджені наявними в справі доказами, суд ухвалив: провести заочний розгляд справи за відсутності сторін та без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Враховуючи наведене, відповідно до ст. ст. 280-281 ЦПК України, ухвалою суду від 19.05.2025 постановлено провести заочний розгляд цієї справи. Суд, оцінюючи, належність, допустимість й достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, які містяться в матеріалах справи, приходить до наступних висновків. Судом установлено такі факти та відповідні їм правовідносини. Згідно Договір про надання банківських послуг «Monobank» б/н від 08.01.2022, по якому [PERSON] отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту у розмірі до 10 000,00 грн. на поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка [NUMBER] . Надання і обслуговування кредиту обумовлено пунктом 5 Розділу ІІ Умов. Згідно з Тарифами: пільговий період за картою: 62 дні (діє з моменту виникнення заборгованості о кінця календарного місяця, наступного за датою виникнення заборгованості, при умові її погашення в повному обсязі); пільгова відсоткова ставка: 0,00001% річних; розмір обов`язкового щомісячного платежу за користування кредитними коштами: 4% від заборгованості (не менше 100 грн., але не більше залишку заборгованості); базова відсоткова ставка: 3,1 % на місяць (нараховується на максимальну заборгованість на день, за умови непогашення заборгованості в повному обсязі і пільговий період, за кожний день з моменту виникнення заборгованості); збільшена відсоткова ставка на місяць за картою на суму загальної заборгованості: 6,2 % на місяць (нараховується у випадку наявності простроченої заборгованості). Також п.п. 5.15-5.19 п. 5 Розділу ІІ Умов визначена відповідальність за порушення строків виконання грошового зобов`язання Клієнтом за Договором. Станом на 27.09.2023 у Відповідача прострочення зобов`язання із сплати щомісячного мінімального платежу за Договором сягнуло понад 90 днів, у зв`язку з чим, на підставі положення 5.17 п. 5 Розділу ІІ Умов, відбулось істотне порушення Клієнтом зобов`язань, вся заборгованість за кредитом стала простроченою. Банк 27.09.2023 направив повідомлення «пуш» про істотне порушення умов Договору та необхідність погасити суму заборгованості. Проте відповідач на контакт не виходила та не вчинила жодної дії, направленої на погашення заборгованості, у зв`язку із чим та відповідно до п. 5.18, 5.19 кредит 27.10.2023 став у форму «на вимогу». На залишок простроченої заборгованості Банк нараховував неустойку, передбачену Тарифами, а саме: санкції за порушення зобов`язань за кредитом ( в залежності від кількості днів прострочення): від 1 до 30 днів штраф у розмірі 50 грн., від 31 до 90 днів штраф у розмірі 100 грн., від 91 до 120* (210) днів штраф, що розраховується за формулою: 100 грн. +6,2% від суми загальної заборгованості, що виникла на перший день відповідного календарного місяця. При цьому діє ставка 0,00001% річних. Від 121 (210) дня до повного погашення строк, після спливу якого формується Фінальний рахунок, що визначається Банком в односторонньому порядку, але не менше 120 днів з моменту настання прострочення виконання зобов`язання та не більше 210 днів. Відповідальність за прострочення грошового зобов`язання у розмірі 74, 4%. Згідно із поясненнями до Виписки про рух коштів на рахунку, у зв`язку з тим, що відповідач лише частково здійснював операції з поповнення своєї банківської карти, розмір яких був значно меншим за поточні витрати по картковому рахунку на власний розсуд, виникла заборгованість. На підставі вище вищезазначеного та відповідно до Розрахунку заборгованості за договором № б/н від 08.01.2022, загальний розмір заборгованості [PERSON] перед АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» станом на 04.11.2024 становить 9\~860,66 грн., в тому числі: загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту- 9\~860,66 грн., заборгованість за пенею 0 грн., заборгованість за порушення грошового зобов`язання 0 грн. Відповідно до частин першої, другої\~статті 207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. За змістом статей\~626,\~628 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою\~статті 638 ЦК України\~встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У\~статті 526 ЦК України\~передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої\~статті 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша\~статті 1048 ЦК України). Частиною другою\~статті 1054 ЦК України\~встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно\~статті 1056 ЦК України\~розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до\~статті 527 ЦК України\~боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом. Позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики (частина перша\~статті 1048 ЦК України). З огляду на викладені норми права, у позичальника виникає зобов`язання повернути кредитодавцю позику (кредит) в порядку, на умовах та в строк, що передбачені кредитним договором та сплатити проценти за користування кредитними коштами. Відповідач в\~порушення статті\~526\~Цивільного кодексу\~України та\~умов договору, своїх зобов`язань не виконав, що призвело до створення заборгованості перед позивачем. Згідно розрахунку доданого до матеріалів справи, заборгованість за договором б/н від 08.01.2022 становить 9\~860,66 грн., в тому числі: загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту- 9\~860,66 грн., заборгованість за пенею 0 грн., заборгованість за порушення грошового зобов`язання 0 грн., яка і підлягає стягненню в судовому порядку. Відповідно до статті 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Як вбачається з матеріалів цивільної справи, позивач при зверненні до суду сплатив судовий збір у розмірі 3028 грн. 00 коп., що підтверджується платіжним документом. Згідно частини першої статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Виходячи зі змісту вказаних положень закону, з відповідача на користь позивача повинні бути стягненні судові витрати у розмірі 3028 грн. 00 коп. Виходячи із викладеного,

Outcome: approved