Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-21 00:00:00

У лютому 2025 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фангарант Груп» (далі позивач, ТОВ «ФК «Фангарант Груп») звернулось до суду із зазначеною позовною заявою, у якій просило стягнути з [PERSON] (далі відповідач, [PERSON] ) 8800,56\~грн заборгованості за договором, а також 2422,40\~грн сплаченого судового збору. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 08 квітня 2024 року ФОП [PERSON] та [PERSON] уклали договір № 60200350172 про отримання товарів в системі ПлатиПізніше у формі електронного документа з використанням електронного підпису, за умовами якого останньому передано в оренду на умовах лізингу товар «Каблучка Корона з жовтого золота з фіанітами 000129901» встановленою вартістю 17601,33 грн. У момент підписання договору всі існуючі та майбутні права постачальника за договором перейшли на користь Процесинг-центра ТОВ «ФК «Фангарант Груп». Станом на 18 лютого 2025 року відповідач не виконав зобов`язань щодо своєчасної, повної та належної оплати вартості отриманого товару, у зв`язку з чим утворилася заборгованість у сумі 8800,56 грн, з яких 7040,45 грн сума заборгованості за основним зобов`язанням з оплати вартості отриманого товару; 1760,11 грн сума штрафних санкцій. Ухвалою від 26 лютого 2025 року Автозаводський районний суд міста Кременчука відкрив провадження у справі для розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Позивач в судове засідання не з`явився, у позовній заяві просив проводити розгляд справи без участі його представника, проти ухвалення у справі заочного рішення не заперечував. Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчать зворотні конверти АТ «Укрпошта» з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою»; із клопотанням про відкладення розгляду справи не звертався, своїм правом подати відзив на позовну заяву не скористався, тому в силу вимог частини восьмої статті 178 ЦПК України, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно з частиною першою статті 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Відповідно до частини восьмої статті 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Частиною першою\~статті 280\~ЦПК України\~передбачено,\~що суд\~може ухвалити\~заочне рішення\~на підставі\~наявних у\~справі доказів\~за одночасного\~існування таких\~умов: 1)\~відповідач належним\~чином повідомлений\~про дату,\~час і\~місце судового\~засідання; 2)\~відповідач не\~з`явився в\~судове засідання\~без поважних\~причин або\~без повідомлення\~причин; 3)\~відповідач не\~подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Зі змісту статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, убачається, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. У рішеннях ЄСПЛ, зокрема звертає увагу, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. За наведених обставин, відповідно до вимог частини першої статті 281 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити у справі заочне рішення. Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, дійшов таких висновків. Згідно з частиною першою статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. У частині першій статті 627 ЦК України встановлено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. За правилами частини другої статті 639 ЦК України, якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-комунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Відповідно до частини третьої статті 11 Закону України від 03 вересня 2015 року №\~675-VIII «Про електронну комерцію» (далі Закон №\~675-VIII) електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. За правилом частини восьмої статті 11 Закону №\~675-VIII у разі якщо укладення електронного договору відбувається в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, для прийняття пропозиції укласти такий договір особа має ідентифікуватися в такій системі та надати відповідь про прийняття пропозиції (акцепт) у порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Такий документ оформляється у довільній формі та має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору. За правилами частини дванадцятої статті 11 цього Закону електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 Закону №\~675-VIII, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Положеннями статті 12 цього Закону визначено, що якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. З урахуванням викладеного, будь-який вид договору, який укладається на підставі ЦК України, може мати електронну форму. Договір, укладений в електронній формі з використанням КЕП, є таким, що укладений у письмовому вигляді. Відповідно до частини першої статті 806 ЦК України за договором лізингу одна сторона (лізингодавець) передає або зобов`язується передати другій стороні (лізингоодержувачеві) у користування майно, що належить лізингодавцю на праві власності і було набуте ним без попередньої домовленості із лізингоодержувачем (прямий лізинг), або майно, спеціально придбане лізингодавцем у продавця (постачальника) відповідно до встановлених лізингоодержувачем специфікацій та умов (непрямий лізинг), на певний строк і за встановлену плату (лізингові платежі) Частиною другою зазначеної вище статті визначено, що до договору лізингу застосовуються загальні положення про найм (оренду) з урахуванням особливостей, встановлених цим параграфом та законом. До відносин, пов`язаних з лізингом, застосовуються загальні положення про купівлю-продаж та положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом. Статтею 807 ЦК України визначено, що предметом договору лізингу може бути непоживна річ, визначена індивідуальними ознаками, віднесена відповідно до законодавства до основних фондів. Не можуть бути предметом договору лізингу земельні ділянки та інші природні об`єкти, а також інші речі, встановлені законом. Відповідно до частини першої статті 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою, зокрема, внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). Суд установив, що 08 квітня 2024 року ФОП [PERSON] та [PERSON] уклали договір № 60200350172 про отримання товарів в системі ПлатиПізніше, за умовами якого [PERSON] передано в оренду на умовах лізингу товар «Каблучка Корона з жовтого золота з фіанітами 000129901» вартістю 17601,33 грн. Вид договору: для товарів прямий лізинг, для послуг надання послуг з розстроченням платежів. Платіж при укладенні договору (від розрахункової загальної суми платежів): 10%. Кількість місячних платежів (крім першого): 9. Розмір і порядок оплати місячних платежів: щомісяця рівними частинами до 20 числа кожного місяця, починаючи з наступного за місяцем укладення договору. Перехід права власності на товари до клієнта: виплата всіх зобов`язань за договором (а.\~с. 14). Згідно з пунктом 8.1 договору клієнт отримує товари (послуги) від постачальника на умовах договору та згідно обраного клієнтом пакету фінансування, а постачальник забезпечує надання товарів (послуг) клієнту. В момент підписання договору всі існуючі та майбутні права постачальника за договором відступаються на користь процесинг-центра (Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фангарант Груп»). Відповідно до пункту 8.2 договору порядок отримання товарів (послуг) клієнтом визначається договором та правилами отримання товарів в системі ПлатиПізніше™ в редакції згідно з Наказом № 05/02-18 від 05 лютого 2018 року, що є невід`ємною частиною договору. Клієнт ознайомлений з копією правил в електронній формі на сайті www.paylater.com.ua, а також з порядком укладення договору за допомогою електронного підпису, що визначено в розділі 5 правил. Пунктом 9.1 договору визначено, що надання клієнту товарів (послуг) відбувається в момент підписання цього договору клієнтом та постачальником. Момент підписання цього договору може не співпадати у часі з моментом отримання товару (послуги) у випадку оформлення заявки на отримання товару онлайн та/або отримання товару поштою, кур`єрською доставкою тощо. Клієнт отримує товари (послуги) в належній якості, кількості, стані та в комплектності згідно умов цього договору, та без зовнішніх дефектів і інших недоліків. Положеннями пункту 12.1 договору визначено, що сторони несуть відповідальність, встановлену цим договором, правилами та чинним законодавством України. У разі прострочення сплати платежів на строк до 10 календарних днів, клієнт сплачує неустойку (штраф) в розмірі відсотків від суми заборгованості за прострочення кожного платежу. У разі прострочення сплати платежів на строк більше 10 календарних днів, клієнт сплачує неустойку (штраф) в розмірі 10 відсотків від суми заборгованості за кожен місяць прострочення. (пункти 12.2, 12.3 Договору). Відповідно до пункту 13.8 договору клієнт ознайомився з правилами отримання товарів (послуг) в системі ПлатиПізніше™ в редакції згідно з Наказом № 05/03-24 від 15 березня 2024 року, зміст правил є зрозумілим для клієнта, і він погоджується їх дотримуватись та виконувати. Згідно з пунктами 1.1, 1.3 договору № 2017070602 про участь постачальника в системі ПлатиПізніше™ (факторингу) від 06 липня 2017 року за цим договором постачальник постачає товари клієнтам (надає послуги) та відступає процесинг-центру права вимоги платежів та право власності на товари в якості забезпечення грошових вимог за договорами з клієнтами, а проценсинг-центр здійснює факторове фінансування відступлених постачальником проценсинг-центру прав разом з усіма правами вимоги до клієнтів, що випливають з умов, на яких було здійснено постачання клієнтам товарів та надання послуг. Права вимоги до клієнтів, що випливають з умов, на яких було здійснено постачання клієнтам товарів (послуг) та право власності на поставлені клієнтам товари відступаються постачальником на користь процесинг-центра в момент підписання відповідного договору з клієнтом (а.\~с. 13). Відповідно по пункту 1.4 Правил отримання товарів (надання послуг) в системі ПлатиПізніше правила є договором приєднання у розумінні статті 634 Цивільного кодексу України. Підписанням договору клієнт приєднується до правил. Правила є невід`ємною частиною кожного договору з моменту його укладення (а.\~с. 16-17). Відповідно до розрахунку суми заборгованості згідно з договором № 60200350172 від 07 квітня 2024 року станом на 18 лютого 2025 року заборгованість складає 8800,56 грн, з яких 7040,45 грн сума заборгованості за основним зобов`язанням з оплати вартості отриманого товару; 1760,11 грн сума штрафних санкцій (а.\~с. 23). Згідно з вимогами статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до частини першої статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові уразі порушення боржником зобов`язання. За змістом статей 12, 13, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд розглядає цивільні справи в межах заявлених фізичними або юридичними особами вимог і на підставі наданих ними доказів. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Аналізуючи в сукупності наявні у справі докази, суд дійшов висновку про наявність підстав задоволення позовних вимог ТОВ «ФК «Фангарант Груп» до [PERSON] про стягнення заборгованості. Окрім того, відповідно до частини другої статті 141 ЦПК України з відповідача необхідно стягнути понесені позивачем судові витрати щодо сплати 2422,40 грн судового збору.

Outcome: approved