Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-22 00:00:00

У вересні 2024 року позивач [PERSON] через своїх представників адвокатів Рясного В.Д. і Морозова В.Ю. звернулась до суду із позовом до [INFO] про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу з [PERSON] в період з липня 2019 року по серпень 2024 року за адресою: [ADDRESS] . Свої вимоги мотивувала тим, що з липня 2019 року по 03.08.2024 проживала однією сім`єю без реєстрації шлюбу з [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . В процесі спільного проживання ними велось спільне господарство, вони мали один бюджет, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки. [INFO] [PERSON] загинув під час захисту незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України внаслідок отриманих травм. На підтвердження викладеного свідчить свідоцтво про смерть останнього та сповіщення, яке надійшло на адресу позивача як цивільної дружини від командира військової частини [NUMBER] . Після загибелі [PERSON] у позивача виникла необхідність набуття статусу члена сім`ї загиблого військовослужбовця, оскільки такий статус надасть їй право отримати компенсацію у вигляді одноразової допомоги. При зверненні до уповноважених органів з метою отримання такої допомоги [PERSON] було роз`яснено, що на теперішній час вона не має права на її отримання та може набути такого права на підставі рішення суду про встановлення факту проживання однією сім`єю. Посилаючись на вищевикладені обставини, [PERSON] звернулась із даним позовом до суду. Ухвалою Ленінського районного суду м. Миколаєва від 24.09.2024 позовну заяву [PERSON] залишено без руху. Після усунення позивачем недоліків позовної заяви, та зокрема подання уточненої її редакції, де в якості відповідачів визначено батьків померлого - [PERSON] і [PERSON] , ухвалою Ленінського районного суду м. Миколаєва від 07.10.2024 відкрито провадження у справі у порядку загального позовного провадження та призначено її розгляд у підготовчому судовому засіданні; витребувано у Другої миколаївської державної нотаріальної контори витяг зі спадкового реєстру після смерті [PERSON] ; ухвалено проводити судові засідання по справі за участі представників позивача Морозова В.Ю. та/або Рясного В.Д. в режимі відеоконференції. Витребувані матеріали надійшли на адресу суду 22.10.2024. 17.02.2025 від позивача [PERSON] надійшло клопотання про виклик свідків - відповідачів у справі, та уточнення другого пункту позовної заяви. Зокрема просила про становлення факту проживання однією сім`єю позивача з [PERSON] в період з липня 2019 року по [INFO] у за адресою: [ADDRESS] та встановлення факту перебування позивача на утриманні [PERSON] . Згідно ухвали Ленінського районного суду м. Миколаєва від 17.02.2025 суд прийняв до розгляду уточнену позовну заяву [PERSON] в редакції від 17.02.2025; закрив підготовче провадження у справі та призначив її до розгляду по суті; ухвалив допитати в судовому засіданні в якості свідків [PERSON] та [PERSON] . В судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник адвокат Морозов В.Ю. позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили позов задовольнити. Також у судових засіданнях просили долучити до матеріалів справи докази, протокольно вказані клопотання було задоволено. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] , які не заперечували проти допиту їх в якості свідків та були допитані такими, в судовому засіданні 17.04.2025 позовні вимоги визнали в повному обсязі, не заперечували проти задоволення позову. Підтвердили факт перебування позивача з їх загиблим сином [PERSON] у фактичних шлюбних відносинах з 2019 року. Також повідомили суду, що у їх загиблого сина є син від першого шлюбу - [PERSON] , [INFO] , який також неодноразово був з позивачем та своїм батьком в квартирі за адресою: [ADDRESS] , разом проводив час з позивачем та її сином [PERSON] . Представник відповідача [INFO] в судове засідання не з`явився, повідомлений судом про розгляд справи належним чином, від нього 16.04.2025 на адресу суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності. Представник третьої особи Міністерства оборони України в судове засідання не з`явився, повідомлений судом про розгляд справи належним чином, причини неявки суду не повідомив. Вислухавши пояснення учасників справи, допитавши відповідачів [PERSON] , [PERSON] в якості свідків, дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази та встановивши фактичні обставини справи, суд дійшов наступного. Згідно витягу з Реєстру територіальної громади м. Миколаєва від 04.01.2024 № 2024/000088221 [PERSON] , [INFO] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (а.с. 63). З пояснень позивача [PERSON] та змісту позовної заяви вбачається, що за адресою: [ADDRESS] , в період з липня 2019 року по 03.08.2024 вона проживала однією сім`єю без реєстрації шлюбу разом з [PERSON] , з яким вела спільне господарство, мала спільний бюджет, була пов`язана спільним побутом, мала взаємні права та обов`язки. У відповідності до виписки по картці [PERSON] в АТ «Універсал Банк» [PERSON] здійснював переказ грошових коштів на її рахунок, а саме: в листопаді 2023 року - 36 000,00 грн.; в грудні 2023 року - 65 000,00 грн., в січні 2024 року - 99 000,00 грн. (а.с. 60). З матеріалів справи встановлено, що [PERSON] , [INFO] , був призваний на військову службу по мобілізації 11.08.2023. Відповідно до свідоцтва про смерть [INFO] [PERSON] помер (а.с. 61). Згідно лікарського свідоцтва про смерть від 06.08.2024 та довідки про причину смерті від 06.08.2024 № 3562м/2146дон причиною смерті [PERSON] встановлено: вибухова травма внаслідок військових дій (а.с. 56). 04.08.2024 за вих. № 690/11539 Військовою частиною [NUMBER] було направлено сповіщення № 297, адресоване начальнику [INFO] , згідно якого висловлено прохання сповістити [PERSON] , [PERSON] , які проживають по [ADDRESS] , та [PERSON] , яка проживає по [ADDRESS] , про те, що їх син та цивільний чоловік солдат [PERSON] , [INFO] , призваний на військову службу по мобілізації, відданий Військовій присязі на вірність Українському народові, мужньо виконавши військовий обов`язок, в бою за Україну, її свободу і незалежність, загинув [INFO] (а.с. 57). З метою реалізації свого права на отримання одноразової грошової допомоги в розмірі 15 000 000,00 грн., яка виплачується сім`ям загиблих військовослужбовців та розподіляється рівними частками на всіх отримувачів, передбачених у ст. 16-1 ЗУ «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», позивач [PERSON] звернулась до [INFO] та Міністерства оборони України. У відповідності до повідомлення [INFO] та Міністерства оборони України від 16.08.2024 за вих. № 8847 [PERSON] роз`яснено, що відповідно до положень ЗУ «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» до членів сімей загиблих (померлих) осіб - військовослужбовців належать: діти, у тому числі усиновлені, зачаті за життя загиблої (померлої) особи та народжені після її смерті, а також діти, стосовно яких загиблу (померлу) особу за її життя було позбавлено батьківських прав; вдова (вдівець); батьки (усиновлювачі) загиблої (померлої) особи, якщо вони не були позбавлені стосовно неї батьківських прав або їхні батьківські права були поновлені на час її загибелі (смерті); внуки загиблої (померлої) особи, якщо на момент її загибелі (смерті) їх батьки загинули (померли); жінка (чоловік), з якою (з яким) загибла (померла) особа проживали однією сім`єю, але не перебували у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, за умови що цей факт встановлено рішенням суду, яке набрало законної сили; утриманці загиблої (померлої) особи, визначені відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" (а.с. 58). Згідно повідомлення [INFO] від 16.08.2024 роз`яснено [PERSON] на її звернення, що: «відповідно до керівних документів Збройних Сил України, п. 17 наказу Міністерства оборони України від 25.01.2023 № 45 «Про затвердження Порядку умов призначення та виплати одноразової грошової допомоги у разі загибелі (смерті) військовослужбовців Збройних Сил України в період дії воєнного стану» заявник (особи, яка мають право на призначення та отримання ОГД), інших додаткових грошових винагород, що визначаються згідно з пунктами 1, 2 Постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час воєнного стану», особи, які мають право на призначення та отримання ОГДповинні звернутись з відповідною заявою до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки і надати відповідні документи згідно з затвердженим переліком. У Вашому випадку право на призначення та отримання одноразової грошової допомоги (її частки), як жінки, з якою загиблий [PERSON] проживав однією сім`єю без перебування у шлюбі, може бути підтверджено за умови, якщо цей факт встановлено рішенням суду, яке набрало законної сили» (а.с. 59). Відповідачі [PERSON] та [PERSON] , батьки загиблого [PERSON] , які були допитані в судовому засіданні 17.04.2025 в якості свідків, пояснили суду, що їх син [PERSON] дійсно проживав однією сім`єю без реєстрації шлюбу з [PERSON] за вказаною нею адресою: [ADDRESS] . Разом з тим зазначили, що у них є онук, неповнолітній син [PERSON] від першого шлюбу - [PERSON] , [INFO] . Також вони зазначили, що їм відомо, що мати їх онука звернулась до [INFO] в інтересах неповнолітнього сина загиблого [PERSON] - з метою отримання одноразової грошової допомоги як члена сім`ї загиблого. Позивач [PERSON] в судовому засіданні, яке відбулось 17.04.2025, пояснила, що їй було відомо про наявність у її загиблого цивільного чоловіка [PERSON] неповнолітнього сина [PERSON] , він бував у них дома, вони всі разом неодноразово проводили час. Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] [INFO] народився [PERSON] , батьком якого є [PERSON] , матір`ю - [PERSON] . Згідно копії рішення Миколаївського районного суду Миколаївської області від 16.05.2017, яке набрало чинності 29.05.2017, розірвано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , зареєстрований 15.08.2009. Вирішуючи даний спір, суд виходить з наступного. За змістом статей 15 і 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно з частинами першою, третьою статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц вказала, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Частиною першою статті 48 ЦПК України визначено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Відповідач - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами, та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами. За результатами розгляду справи суд приймає рішення, в якому, серед іншого, робить висновок про задоволення позову чи відмову в задоволенні позову вирішуючи питання про права та обов`язки сторін (позивача та відповідача). Відповідно до частин першої - четвертої статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку. Визначення у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад (правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 28 жовтня 2020 року у справі № 761/23904/19, від 20 січня 2021 року у справі № 203/2/19). Якщо заявлені позивачем вимоги безпосередньо стосуються прав та обов`язків іншої особи, яка не залучена до участі у справі в якості відповідача, не можуть бути розглянуті судом, оскільки лише за наявності належного складу відповідачів у справі суд у змозі вирішувати питання про обґрунтованість позовних вимог та вирішити питання про їх задоволення, без залучення таких належних відповідачів позовні вимоги вирішені бути не можуть. Порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо суд прийняв судове рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі (пункт 4 частини третьої статті 376 ЦПК України). Встановивши, що спірні правовідносини стосуються прав та обов`язків неповнолітнього [PERSON] , [INFO] , який також має право на отримання одноразової грошової допомоги після смерті [PERSON] , однак не залучений до участі у цій справі в якості співвідповідача (через свого законного представника), суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову у зв`язку з неналежним суб`єктним складом у справі. У цьому аспекті суд звертає увагу на те, що позивачу було достеменно відомо про існування вказаної особи (неповнолітнього сина загиблого) та наявність у неї прав на отримання одноразової грошової допомоги, що було нею особисто підтверджено під час розгляду справи, проте його не було залучено нею до участі у справі в якості співвідповідача. За загальним процесуальним правилом, суд має сприяти залученню до розгляду справи всіх осіб, прав та інтересів яких стосується виниклий спір. При цьому, такі дії суду, носять лише рекомендаційно-роз`яснювальний характер. Визначати відповідача у справі, має право лише позивач. Захист своїх прав та інтересів ці особи реалізують за допомогою широких процесуальних прав і гарантій. Натомість незалучення кого-небудь з них до розгляду справи, як і залучення в неналежному статусі, позбавляє їх цієї можливості. При цьому, дізнавшись у судовому засіданні по суті спору 17.04.2025, вже після закриття підготовчого судового засідання, від відповідачів про наявність у їх загиблого сина - сина [PERSON] , судом запитано думку сторони позивача щодо його залучення/незалучення до участі у справі у якості відповідача, на що представник позивача Морозов В.Ю. відповів, що вважає, що спірні правовідносини не стосуються його прав, клопотань про повернення до стадії підготовчого судового засідання та його залучення до участі у справі в якості відповідача не заявлено. За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Учасники судового процесу та їхні представники, як зазначено у частині першій статті 44 ЦПК України, повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. На учасників судового процесу та їх представників покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами. В контексті забезпечення права особи на доступ до правосуддя, суд звертає увагу на те, що позивач, користуючись належним чином своїми процесуальними правами, з урахуванням наведених вище обставин мала реальну можливість як звернутись із позовом до належних відповідачів (з урахуванням наданих нею пояснень про наявність у неї відомостей про існування неповнолітнього сина у померлого [PERSON] ), так і подати клопотання про залучення в якості співвідповідача у цій справі вказаної особи. Натомість позивачем не залучено до участі у справі неповнолітнього [PERSON] (його законного представника), не заявлено суду будь-яких клопотань про витребування доказів, що нададуть можливість достовірно встановити коло заінтересованих осіб, вважала, що позов заявлено до належних відповідачів. З урахуванням наведеного, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] не підлягають задоволенню, оскільки без залучення всіх належних відповідачів такі позовні вимоги не можуть бути вирішені. Відповідно в задоволенні позову необхідно відмовити. У відповідності до положень ст. 141 ЦПК України, оскільки в задоволенні позову відмовлено - судові витрати покладаються на позивача.

Outcome: dismissed