Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-19 00:00:00

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшла цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення матеріальної та моральної шкоди. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями матеріали позову передані на розгляд судді Саадулаєву А.І. Позивач просить суд: 1. Стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] у відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири [ADDRESS] , в сумі 25000,00 грн. 2. Зобов`язати [PERSON] виконати ремонтні роботи сантехнічного обладнання та ліквідувати причини залиття у квартирі [ADDRESS] , яка належить йому на праві приватної власності. 3. Стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] у відшкодування моральної шкоди суму 15000,00 грн. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 04.11.2024 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 28.01.2025 року, занесеною до протоколу судового засідання, залучено до участі у справі у якості співвідповідача [PERSON] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [PERSON] , є власницею квартири [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право на власності на житло від 06 травня 2005 року. Квартира відповідача [ADDRESS] розташована поверхом вище, над її квартирою. Періодично з квартири відповідача трапляється залиття квартири позивача, що підтверджується актами КП «Керуюча компанія з обслуговування житловим фондом Шевченківського району м. Києва» та ЖЕД «Татарка». Унаслідок частого залиття квартири позивач не має можливості зробити належний ремонт, оскільки на теперішній час у квартирі вологість дорівнює 80 %. У результаті пошкодження та залиття квартири, позивачу завдана матеріальна шкода, яку вона оцінює в сумі 25000 гривень, оцінка зроблена на підстави ринкових цін на будівельні матеріали та будівельні роботи для штукатурки стелі, переклеювання шпалер, обробки стін для усунення вологості та плісняви. На добровільних засадах відповідачі відмовляються відшкодувати нанесені позивачу матеріальні збитки або провести ремонтні роботи своїми силами та за свій рахунок. Вважає, що діями відповідачів щодо безвідповідального ставлення до своєї власності та халатного відношення до свого майна, не усунення неполадок з сантехнікою, унаслідок чого, здійснюється періодичне залиття квартири позивача, що спричиняє їй душевні та моральні страждання. Зважаючи на вищевикладене, вважає, що зв`язок між протиправною поведінкою власника квартири [ADDRESS] та настанням душевних страждань позивача, є очевидним, зазначене презюмується, що порушення прав особи не може не спричиняти незручностей. Ураховуючи викладене, позивач оцінює спричинену їй моральну шкоду у розмірі 15000,00 грн. У зв`язку з вищевикладеним, позивач вимушена звернутись до суду із цим позовом до відповідачів з даним позовом. Відповідачі правом на подання відзиву не скористались. В судовому засіданні, яке відбулось 20.05.2025 року, позивач позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити з підстав викладених у позові. На запитання суду щодо надання доказів на підтвердження суми матеріального збитку зазначила про можливість слухання справи без наявності таких доказів. В судове засідання, яке відбулось 20.05.2025 року, відповідачі не з`явились, про місце, дату та час розгляду справи повідомлялись належним чином. Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів. Враховуючи наявність в справі достатніх матеріалів для розгляду справи по суті, а також те, що позивач щодо заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч. 1, 2 ст. 280 та відповідно до ст. 281 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом не здійснювалося. Заслухавши позивача, з`ясувавши предмет та підстави позову, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступних підстав. Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, що [PERSON] , є власницею квартири [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право на власності на житло від 06 травня 2005 року. Згідно з даними реєстрових книг КП КМР «КМ БТІ», квартира [ADDRESS] на праві власності зареєстрована за [PERSON] (1/3 частини), [PERSON] (2/3 частини) на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 27.06.2002 року. Відповідно до Акта від 11 жовтня 2008 року, який складений ЖЕД «Татарка», 05 жовтня 2008 року в будинку [ADDRESS] відбулось залиття квартири [ADDRESS] . В наслідок залиття в квартирі пошкоджено і потребує ремонту: - в коридорі площею 3,3 м.кв. на стелі та стінах шпалери вітчизняного виробництва; - у ванній кімнаті площею 1,9 м.кв. на стелі і стінах на висоті 0,40 м. клеєве пофарбування; - в кухні на стелі штукатурка площею 1 м.кв., на стелі і стінах на висоті 1,2 м клеєве пофарбування; - в кімнаті площею 12,4 м.кв. на стелі клеєве пофарбування, на стінах шпалери вітчизняного виробництва. Залиття квартири [ADDRESS] сталося з причини недбалого відношення квартиронаймача квартири [ADDRESS] до сантехобладнання та безвідповідального відношення власника квартири, а також через відсутність квартиронаймача на час залиття 05 жовтня 2008 року о 15.00 годині. В змішувачі в санвузлі пробило картридж. Вентилі у квартирі в робочому стані, але були не закритими. Згідно з Актом від 05 листопада 2021 року про залиття житлової квартири [ADDRESS] комісією під час обстеження квартири виявлено: - в кімнаті площею 12,4 м.кв. на стелі, яка побілена крейдою спостерігається вологість в різних місцях на площі 0,6 м.кв. Також, в різних місцях видно «застарілі» плями на стелі та стінах, які поклеєні простими шпалерами (Місяцями шпалери відшаровані) не пов`язаних з залиттям на момент обстеження; - в кухні площею 3,5 м.кв., на стелі, яка побілена крейдою спостерігається в різних місцях вологість на площі 0,6 м.кв. На стінах, які теж побілені крейдою по периметру від оселі на 0,4 м. в різних місцях спостерігається вологість на площі 0,1 м.кв. та видно в різних місцях «застаріли» руді плями. Далі стіни до підлоги пофарбовані олійною фарбою. Від тривалості часу місцями на стінах фарба відшарована та видно штукатурка (не пов`язане з залиттям на даний час). Відсутня мийка; - в коридорі площею 3,3 м.кв спостерігається вологість на стелі, яка поклеєна простими шпалерами на площі 0,3 м.кв та на стіні на площі 0,04 м. кв. (стіни в коридорі поклеєні простими шпалерами). Також на стелі та стінах видно в різних місцях «застаріли» плями; - в санвузлі площею 1,9 м.кв. спостерігається вологість на стелі, яка побілена крейдою на площі 0,3 м.кв. Спостерігається в різних місцях вологість на стінах, які теж побілені крейдою від стелі по периметру на 40 см на площі 0,1 м.кв. Далі стіни пофарбовані олійною фарбою. Від тривалості часу на стінах в різних місцях спостерігається відшарування фарби, яке не пов`язане з залиттям та руді «застаріли» плями. Квартира однокімнатна, загальною площею 21,1 м.кв., розташована на 4-му поверсі 9-ти поверхового будинку. Будинок цегляний 1984 року забудови. Квартира приватизована. Квартира знаходиться в занедбаному стані. Зі слів мешканки квартири - це залиття неодноразове ( у 2008 році квартиру було теж залито з квартири [ADDRESS] ). Ремонт в квартирі не виконувався більше 20-ти років. Комісією було встановлено, що залиття в квартири [ADDRESS] відбувається з розташованої поверхом вище квартири [ADDRESS] , внаслідок халатного відношення мешканців до сантехнічного обладнання, а сама: розгерметизації примикання гофри до каналізаційного стояка. Відповідальність за справність сантехнічного обладнання в квартирі несе власник квартири, тому у разі доведення вини - відшкодування матеріальних збитків, які нанесені власниці квартири [ADDRESS] несе власник квартири [ADDRESS] . Про що складено акт. Відповідно до Акта від 23 листопада 2021 року про залиття жилої квартири [ADDRESS] після залиття виявлено: - в кімнаті площею 12,4 м.кв. на стелі, яка побілена крейдою спостерігається вологість в різних місцях на площі 0,8 м.кв. На стінах, які поклеєні простими шпалерами в різних спостерігається вологість на площі 1,0 м.кв.; - в кухні площею 3,5 м.кв., на стелі, яка побілена крейдою спостерігається в різних місцях вологість на площі 1,0 м.кв. На стінах, які теж побілені крейдою по периметру від оселі на 0,4 м в різних місцях спостерігається вологість на площі 0,2 м.кв. та видно в різних місцях «застаріли» руді плями; - в коридорі площею 3,3 м.кв. спостерігається вологість на стелі, яка поклеєна простими шпалерами на площі 0,5 м.кв. та на стіні на площі 0,1 м.кв. (стіни в коридорі поклеєні простими шпалерами). Також, на стелі та стінах видно в різних місцях «застаріли» плями; - в санвузлі площею 1,9 м.кв. спостерігається вологість на стелі, яка побілена крейдою на площі 0,5 м.кв., спостерігається в різних місцях вологість на стінах, які теж побілені крейдою від стелі по периметру на 40 см на площі 0,2 м.кв. Квартира однокімнатна, загальною площею 21,1 м.кв., розташована на 4-му поверсі 9-ти поверхового будинку. Будинок цегляний 1984 року забудови. Квартира приватизована. Квартира знаходиться в занедбаному стані. Зі слів мешканки квартири - це залиття неодноразове. У 2008 році квартиру було теж залито з квартири [ADDRESS] та складений акт залиття. Другий акт залиття був складений 05.11.2021р. Ремонт в квартирі не виконувався більше 20-ти років. Комісією було встановлено, що залиття в квартири [ADDRESS] відбувається з розташованої поверхом вище квартири [ADDRESS] внаслідок халатного відношення мешканців до сантехнічного обладнання, а сама: розгерметизації примикання гофри до каналізаційного стояка. Мешканці квартири [ADDRESS] (на момент повторного обстеження квартири) ремонті роботи не виконали на не ліквідували причини залиття. Відповідальність за справність сантехнічного обладнання в квартирі несе власник квартири, тому у разі доведення вини - відшкодування матеріальних збитків, які нанесені власниці квартири [ADDRESS] несе власник квартири [ADDRESS] . Про що складено акт. Згідно з Актом від 22 вересня 2023 року про залиття житлової квартири [ADDRESS] після залиття, який складений ні підставі договору № 347 від 28.12.2022 між комісією КП «Керуюча компанія з обслуговування житловим фондом Шевченківського району м. Києва» та приватним підприємством «Український центр управління нерухомістю про утримання споруд та прибудинкових територій неадміністративного мікрорайону «Татарка», встановлено: - в кухні площею 3,5 м.кв., на стелі, яка побілена крейдою по стику панелей спостерігається вологість на площі 0,3 м.кв. На стінах, які теж побілені крейдою по периметру від оселі на 0,4 м спостерігається вологість на площі 0,2 м.кв. та видно в різних місцях «застаріли» руді плями. Квартира однокімнатна, загальною площею 21,1 м.кв., розташована на 4-му поверсі 9-ти поверхового будинку. Будинок цегляний 1984 року забудови. Квартира приватизована. Квартира знаходиться в занедбаному стані. Зі слів мешканки квартири - це залиття неодноразове. У 2008 році квартиру було теж залито з квартири [ADDRESS] та складений акт залиття. Другий та третій акти залиття були складені 05.11.2021р. та 23.11.2023р. Ремонт в квартирі не виконувався більше 20-ти років. Комісія встановила, що залиття в квартири [ADDRESS] відбувається з розташованої поверхом вище квартири [ADDRESS] . Мешканці квартири [ADDRESS] комісії доступу до обстеження сантехобладнання та інженерних мереж не надали, тому комісія вважає, що ймовірною причиною залиття є халатне відношення мешканців квартир [ADDRESS] до сантехобладнання. Про що складено акт. За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідачів покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Факт залиття квартири, власником якої є позивач, підтверджується актами про залиття квартири позивача, якими встановлено, що заподіювачем шкоди виявлено власників квартири [ADDRESS] оскільки джерело протікання води до квартири позивача мало початок саме з квартири відповідачів. Разом з цим вину у завданні шкоди позивачу відповідачами не спростовано. Однак, суд звертає увагу, що позивачем не додано до матеріалів справи належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження матеріальних збитків у розмірі 25000,00 грн., які завдано власнику квартири [ADDRESS] , в результаті її залиття, які стались 11 жовтня 2008 року, 05 листопада 2021 року, 23 листопада 2021 року та 22 вересня 2023 року, клопотання про проведення відповідних судових експертиз, зокрема на предмет визначення розміру матеріальних збитків внаслідок залиття квартири позивача, не заявляла та не надала інших доказів щодо розміру спричиненої позивачу майнової шкоди, хоча це є процесуальний обов`язок позивача, у зв`язку із чим, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги про відшкодування збитків є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Також судом враховано, що відповідно до частини другої статті 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Згідно з пунктом 11 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 серпня 1992 року № 572, власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законодавством. Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Отже, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Невиконання цього обов`язку, якщо результатом такого невиконання є нанесення шкоди іншим особам, тягне за собою відшкодування власником збитків. Суд звертає увагу, що відповідачі не спростували належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача, клопотання про проведення відповідних судових експертиз, зокрема на предмет визначення причин залиття квартири позивача, не заявляли та не надали інших доказів щодо причин залиття квартири позивача, хоча це є процесуальний обов`язок відповідачів, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди. Щодо позовних вимог про стягнення з відповідачів на користь позивача відшкодування моральної шкоди у розмірі 15000,00 грн., суд вважає за необхідне зазначити наступне. Відповідно до статі 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право на захист цивільних прав та інтересів у разі їх порушення. Статтями 16 та 23 ЦК України передбачено право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Отже, компенсація завданої моральної шкоди не поглинається самим фактом відновлення становища, яке існувало до порушення прав, а має самостійне юридичне значення. Тобто за наявності порушення прав відшкодування моральної шкоди здійснюється в обраний спосіб, зокрема у вигляді одноразової грошової виплати. Суд вважає розмір моральної шкоди заявленої позивачем не співмірним з нанесеними їй моральними стражданнями та, виходячи із засад виваженості, розумності та справедливості, суд дійшов висновку, що розмір моральної шкоди, який підлягає до стягнення з відповідачів на користь позивача становить 6000,00 грн., який необхідно стягнути з кожного відповідача пропорційно розміру частки права власності на квартиру з якої було заподіяно шкоду. Крім того, суд дійшов висновку, що не підлягає задоволенню позовна вимога про зобов`язання відповідачів виконати ремонтні роботи сантехнічного обладнання та ліквідувати причини залиття у квартирі [ADDRESS] , з огляду на те, що позивачем не доведено, що на момент звернення до суду та на момент розгляду справи такі ремонтні роботи відповідачами не були виконані та не було ліквідовано причини залиття, у квартирі, що належить відповідачам. Згідно з частиною першою статті 95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. При цьому, згідно з ч.1 ст. 76, ч. 1 ст. 77 та ст. 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). При цьому, відповідно до ч. 1-3, 5 ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Повно та всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши зібрані у справі докази, зважаючи на встановлені під час розгляду справи обставини, з урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги частково ґрунтуються на вимогах закону, обставини справи частково підтверджені певними засобами доказування, а тому позовну заяву необхідно задовольнити частково. Крім того, у відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідачів на користь позивачів підлягають стягненню понесені нею та документально підтверджені судові витрати, а саме, на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1211,20 грн., пропорційно задоволеним позовним вимогам з кожного відповідача.

Outcome: partial