Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-27 00:00:00

21.08.2024 року представник позивача [PERSON] звернувся до Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області із позовом до територіальної громади в особі виконавчого комітету Нікопольської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, який згодом уточнив, зазначивши співвідповідачем [PERSON] . Свої позовні вимоги мотивує наступним. [INFO] помер батько позивачки [PERSON] , [INFO] , який до дня смерті проживав та був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] .\~\~\~Після його смерті залишилось спадкове майно, яке складається з домоволодіння з надвірними будівлями, розташованих за адресою: [ADDRESS] . За життя на випадок своєї смерті [PERSON] заповіту не склав. Спадкоємцями першої черги є позивачка та її рідни брат, тобто син померлого [PERSON] . Дружина померлого [PERSON] померла [INFO] . На момент її смерті шлюб між подружжям було розірвано. Позивачка через свого представника звернулась до приватного нотаріуса Апалькова Є.В. із заявою про прийняття спадщини після смерті батька, але постановою від 07.08.2024 року нотаріус відмовив у вчиненні нотаріальної дії, оскільки нею був пропущений встановлений законом строк для прийняття спадщини. [PERSON] зазначає, що строк вона пропустила з поважних причин, оскільки 24.02.2022 року на території України введено положення воєнного стану у зв`язку з повномасштабним вторгнення військ рф. У лютому 2022 року уряд дозволив не включати до строку прийняття спадщини період воєнного стану, тому вона вважала, що не пропустила строк звернення до нотаріуса. Крім того, з липня 2022 року м. Нікополь перебуває під постійними обстрілами військ рф, позивачка з матір`ю була вимушена виїхати за кордон. Дані причини зумовили пропуск нею шестимісячного строку для прийняття спадщини. Враховуючи викладене вище, позивачка просить суд визначити їй додатковий строк шість місяців для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті її батька. Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 09.09.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду за правилами загального провадження та призначено підготовче судове засідання (а.с.19-20). Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 09.09.2024 року зобов`язано приватного нотаріуса Апалькова Є.В. надати суду належним чином завірену копію спадкової справи після смерті [PERSON] (а.с.21-22). Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 15.05.2025 року до участі у справі в якості співвідповідача залучено [PERSON] . Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 28.05.2025 року закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду. 15.05.2025 року від представника позивача [PERSON] до канцелярії суду надійшла заява про розгляд справи без його участі та без участі позивачки, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити (а.с.94). 31.10.2024 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від представника відповідача [PERSON] надійшла заява про розгляд справи без участі представника Нікопольської міської ради, рішення просить прийняти відповідно до вимог чинного законодавства (а.с.31-32). 14.04.2025 року на адресу суду від відповідача [PERSON] надійшла заява про розгляд справи за його відсутністю, позовні вимоги визнає в повному обсязі (а.с.84). Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось за відсутністю сторін, що відповідає положенням ч.2\~ст.247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, суд приходить до наступного. На підставі ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Правилами ст.\~12\~ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Як встановлено судом, позивачка є донькою [PERSON] , [INFO] . На підтвердження факту родинних відносин вона надала суду своє свідоцтво про народження серії [NUMBER] , де її батьком зазначений [PERSON] (а.с.11 зворот). [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 04.04.2022 року Нікопольським відділом держаної реєстрації актів цивільного стану у Нікопольському районі (а.с.10). До дня смерті він був зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] (а.с.45 зворот). Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно, яке складається з домоволодіння з надвірними будівлями, розташованого за адресою: [ADDRESS] , яке належало померлому на підставі договору купівлі-продажу від 07.05.1988 року народження, посвідченого державним нотаріусом Другої Нікопольської державної нотаріальної контори Лещинською С.І., зареєстрованого в реєстрі за № 2-2182. У відповідності до ч.1 ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Як вбачається з матеріалів спадкової справи, наданої приватним нотаріусом Апальковим Є.В., спадкоємцями першої черги є діти померлого, тобто позивачка та відповідач по справі. Дружина померлого [PERSON] , померла [INFO] , про що свідчить свідоцтво про смерть з нотаріально засвідченим перекладом з польської мови (а.с.46-47). Шлюб між подружжям було розірвано 29.06.1993 року (а.с.59), але [PERSON] на дань смерті була зареєстрована разом з колишнім мужем за адресою: [ADDRESS] (а.с. 45 зворот). [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Нікопольського районного нотаріального округу Апалькова Є.В. із заявою про прийняття спадщини після смерті батька, але постановою від 07.08.2024 року їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки нею був пропущений встановлений законом строк для її прийняття (а.с.56). Спадкоємці, які б мали право на обов`язкову частку спадщини, судом не встановлені. Згідно ст.1270\~ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч.3\~ст.1272\~вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст.\~1272\~ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивачка пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, а тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України. У пункті 24 (абз.6) постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця для вчинення цих дій. В постанові Верховного суду від 20.03.2024 року у справі № 545/1231/23 (провадження №61-16142св23) викладено правову позицію, зі змісту якої випливає, що така обставина, як проживання спадкоємця в зоні, яка не перебувала під окупацією, однак на території якої відбувались активні бойові дії, є достатньою підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини. Враховуючи всі встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд вважає введення в Україні положення воєнного стану, тимчасове закриття всіх електронних реєстрів, в тому числі й спадкових, активні бойові дії на території Нікопольської територіальної громади є поважними причинами пропуску строку звернення до нотаріальної контори за оформленням спадкових прав. На підставі викладеного, враховуючи поважність причин пропуску позивачкою строку для звернення до нотаріальної контори, а також відсутність заперечень з боку відповідача, суд вважає за можливе позов задовольнити частково, визначивши [PERSON] додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини - три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Outcome: partial