Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-18 00:00:00

16.05.2024 року позивач звернувся до суду із позовом до відповідача про припинення права та зобов`язання вчинити дії, у якому просить: припинити право відповідача на виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва "Реконструкція квартири [ADDRESS] під нежитлове приміщення (офіс) з влаштуванням вхідної групи консольного типу та пандуса/підйомника за адресою: [ADDRESS] ", набуте на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 13.12.2023 №КВ 05l23l207433, зареєстрованого Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Київської міської ради (КМДА); зобов`язати відповідача за власний рахунок привести несуче-огороджувальні конструкції (зовнішню фасадну стіну) будинку [ADDRESS] з боку квартири [ADDRESS] до попереднього стану відповідно до паспорту фасаду будинку (проектна документація здачі будинку до експлуатації 1963 року) шляхом: демонтажу встановлених двох вікон і одних дверей та відновлення попередніх розміром 3х вікон та добудови провалів (вибитих частин) стіни, укріплення фасадної стіни; стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати по справі. Вимоги позовної заяви мотивовано тим, що позивачка є власницею квартири [ADDRESS] , що знаходиться у Дніпровському районі м. Києва відповідно до договору купівлі-продажу квартири № 2414 від 22.06.2019 року. 07.12.2023 власником квартири [ADDRESS] цього ж будинку - відповідачем, було подано на реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт у належній йому квартирі на об`єкт будівництва: "Реконструкція квартири [ADDRESS] під нежитлове приміщення (офіс) з влаштуванням вхідної групи консольного типу та пандуса/підйомника за адресою: [ADDRESS] ", яке було зареєстровано Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Київської міської ради (КМДА) (третя особа у справі) 13.12.2023 за №КВ 05l23l207433. В результаті виконання відповідачем будівельних робіт на Об`єкті будівництва було самовільно, без отримання необхідної згоди співвласників будинку та з порушенням вимог містобудівних умов та обмежень для проектування Об`єкта будівництва № 740 від 24.10.2023, чинного законодавства України пошкоджено спільну сумісну власність співвласників будинку, а саме несуче-огороджувальну конструкцію (зовнішню фасадну стіну) в межах розташування квартири [ADDRESS] . Такі дії відповідача є незаконними і такими, що порушують права та інтереси всіх співвласників будинку, зокрема й позивача. У зв`язку з цим позивач вимушена звернутися до суду за захистом таких порушених прав та просити припинити право відповідача на виконання будівельних робіт на Об`єкті будівництва, набуте на підставі Повідомлення, та зобов`язати відповідача привести за власний рахунок несуче-огороджувальні конструкції (зовнішню фасадну стіну) будинку з боку квартири [ADDRESS] до попереднього стану відповідно до паспорту фасаду будинку (проектна документація здачі будинку до експлуатації 1963 року). 19.09.2023 на підставі договору дарування №4956 відповідачем було отримано у власність квартиру [ADDRESS] . Квартира [ADDRESS] розташована на першому поверсі будинку в під`їзді №4 на ліво від входу, а три вікна вказаної квартири розташовані безпосередньо біля входу у під`їзд зліва. 24.10.2023 відповідачем були отримані містобудівні умови та обмеження №740 для проектування Об`єкта будівництва: "Реконструкція квартири [ADDRESS] під нежитлове приміщення (офіс) з влаштуванням вхідної групи консольного типу та пандуса/підйомника за адресою: [ADDRESS] (далі - МУО). П. 5 МУО передбачено, що до початку проектування відповідач мав отримати згоду балансоутримувача (управителя, ОСББ, тощо) будинку, власників (співвласників) приміщень, інтереси яких зачіпаються. Окрім того вказаний пункт поклав на відповідача обов`язок передбачити реконструкцію на підставі обмірних креслень та висновків щодо несучої здатності конструкцій та їх експлуатаційної придатності, отримати технічний висновок про можливість реконструкції. 13.12.2023 Департаментом ДАБК було зареєстровано Повідомлення відповідача про початок виконання будівельних робіт на Об`єкті будівництва з класом наслідків (відповідальності) СС1. В лютому 2024 року відповідачем було розпочато будівельні роботи на Об`єкті будівництва в результаті яких було пошкоджено несуче-огороджувальну конструкцію (зовнішню фасадну стіну) будинку в межах розташування квартири [ADDRESS] . В результаті проведених демонтажних робіт збільшено розмір трьох віконних отворів квартири [ADDRESS] , що розміщені безпосередньо ліворуч від входу у під`їзд та встановлено два вікна і одні двері з метою подальшого влаштування вхідної групи. Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" спільним майном багатоквартирного будинку є з поміж інших несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку. Згідно з п. 3.7 ДБН В.2.6-33:2018 "Конструкції зовнішніх стін із фасадною теплоізоляцією. Вимоги до проектування" конструкція зовнішніх стін із фасадною теплоізоляцією - це конструкція, що включає несучу частину стіни та комплект теплової ізоляції, яка призначена для забезпечення нормативних значень теплотехнічних показників стінових конструкцій, захисту будівель і споруд від впливу навколишнього середовища, забезпечення нормативного мікроклімату будівель і споруд та надання фасадам будівель і споруд привабливого естетичного вигляду. П. 3.12. ДБН В.2.6-31:2021 "Теплова ізоляція та енергоефективність будівель" передбачає, що зовнішні стінові огороджувальні конструкції - це сукупність непрозорих огороджувальних конструкцій всього будинку, що створюють фасад та характеризуються спільними ознаками призначення, виконують однакові функції та для яких нормується приведений опір теплопередачі. При цьому зовнішні стінові огороджувальні конструкції можуть складатись з ділянок, що мають різний конструктивний склад. В листі Мінрегіонбуду від 20.12.2010 № 22-22/3622/0/6-10 було додатково надано роз`яснення, що згідно з усталеною практикою: несучі конструкції - це будівельні конструкції, що становлять несучий остов (каркас) будинку або споруди, забезпечуючи їх надійність і довговічність. Несучі конструкції сприймають основні навантаження (власну масу, масу устаткування, людей, снігу, напір вітру, тиск ґрунту на підземні частини будинку або споруди тощо) і передають їх на основу; огороджувальні конструкції - будівельні конструкції, що обмежують об`єм будівлі або споруди, розділяють його на окремі приміщення та призначені для захисту приміщень від температурних дій, вітру, вологи, шуму, радіації тощо. Отже, Фасад Будинку відноситься до несуче-огороджувальних конструкцій, а тому є спільним майном Будинку. Ч. 1 та ч. 2 ст. 5 Закону про багатоквартирні будинки встановлює, що спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників. Спільне майно багатоквартирного будинку не може бути поділено між співвласниками, і такі співвласники не мають права на виділення в натурі частки із спільного майна багатоквартирного будинку. В свою чергу співвласниками багатоквартирного будинку відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 1 Закону є власники квартир або нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку. Таким чином, вся зовнішня фасадна стіна Будинку належить в рівній мірі всім співвласникам Будинку, навіть в тій частині, що розташована в межах квартири [ADDRESS] та не є приватною власністю відповідача. Ст. 41 Конституції України передбачає, що використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі. Відповідно до ст. 382 ЦК України квартирою є ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного у ньому проживання. За нормою ч. 2 ст. 383 ЦК України власник квартири, здійснюючи ремонт і зміни в квартирі, не повинен порушувати права власників інших квартир у багатоквартирному будинку і не порушувати санітарно - технічні вимоги і правила експлуатації будинку. П.п. 1 та 2 ч. 1 ст. 6 Закону про багатоквартирні будинки передбачає, що співвласники багатоквартирного будинку мають право: вільно користуватися спільним майном багатоквартирного будинку з урахуванням умов та обмежень, встановлених законом або рішенням співвласників; брати участь в управлінні багатоквартирним будинком особисто або через представника. Ч.ч. 1 та 2 ст. 369 ЦК України передбачають, що співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Розпорядження майном, що є у спільній сумісній власності, здійснюється за згодою всіх співвласників, якщо інше не встановлено законом. Співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах у порядку, передбаченому цією статтею (ч. 1 ст. 10 Закону про багатоквартирні будинки). Згідно з п.п. 1 та 5 ч. 2 ст. 10 Закону про багатоквартирні будинки до повноважень зборів співвласників належить прийняття рішень з усіх питань управління багатоквартирним будинком, у тому числі про: розпорядження спільним майном багатоквартирного будинку, встановлення, зміну та скасування обмежень щодо користування ним; проведення поточного і капітального ремонтів, реконструкції, реставрації спільного майна багатоквартирного будинку та визначення підрядників для виконання таких робіт. Рішення вважається прийнятим зборами співвласників, якщо за нього проголосували власники квартир та нежитлових приміщень, площа яких разом перевищує 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, крім рішень, визначених абзацами другим - сьомим цієї частини (ч. 13 ст. 10 Закону про багатоквартирні будинки). Таким чином, враховуючи що Фасад є спільною власністю всіх співвласників Будинку, а вирішення питання розпорядження такою власністю та здійснення її реконструкції відноситься до виключної компетенції зборів співвласників Будинку, то здійснення будівельних робіт на Об`єкті будівництва, що передбачає зміну (порушення, реконструкцію) Фасаду потребує попереднього отримання дозволу (згоди) співвласників будинку за результатами проведених зборів (у кількості більше 50% загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень Будинку). В даному ж випадку відповідачем в порядку передбаченому законодавством не отримувалась згода співвласників Будинку на здійснення реконструкції Фасаду Будинку. Навпаки рішенням зборів співвласників Будинку, оформленим протоколом від 13.10.2019, було вирішено не надавати згоду на переведення в Будинку житлових приміщень у нежитлові та здійснення пов`язаних з цим реконструкцій, включаючи влаштування окремих вхідних груп, зміну фасаду Будинку та порушення благоустрою. В свою чергу відповідно до рішення зборів співвласників Будинку, оформленого протоколом від 13.04.2024, було вирішено не надавати згоду власнику квартири [ADDRESS] на пошкодження несуче-огороджувальних конструкцій Будинку, а саме фасаду в межах розташування його квартири, та влаштування вхідної групи консольного типу. Незгода співвласників Будинку зі здійсненням реконструкції Фасаду Будинку підтверджується також усним опитуванням, проведеним серед співвласників Будинку 13.02.2024. За змістом ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що призводять до порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій будинку, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів, порушення вимог протипожежної безпеки та засобів протипожежного захисту, не допускається. Перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що погіршує умови експлуатації і проживання всіх або окремих громадян у будинку або квартирі, не допускається (п. 1.4.4 "Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій", затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 за №927/11207 (далі - Правила утримання будинків)). При здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені, зокрема, урахування законних інтересів та вимог власників або користувачів земельних ділянок та будівель, що оточують місце будівництва (ст. 5 Закону України "Про основи містобудування"). До елементів перепланування жилих приміщень належать: перенесення і розбирання перегородок, перенесення і влаштування дверних прорізів, улаштування і переустаткування тамбурів, прибудова балконів на рівні перших поверхів багатоповерхових будинків (п. 1.4.3 Правил утримання будинків). Отже, за відсутності згоди співвласників Будинку на здійснення відповідних будівельних робіт з їх спільним майном (Фасадом Будинку) дії відповідача по розширенню віконних отворів його квартири за рахунок демонтажу [PERSON] є незаконними. В ч. 2 ст. 5 ЦПК України вказано, що у випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Відповідно до п. 3 ч. 7 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на підставі судового рішення, що набрало законної сили. Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення (ч. 8 ст. 36 Закону про регулювання). Відповідно до абз. першого ч. 2 ст. 39-1 Закону про регулювання та абз. сьомого п. 15 "Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466, передумовою для прийняття судом рішення про позбавлення суб`єкта містобудування права на виконання будівельних робіт є встановлення факту здійснення самочинного будівництва, зокрема без належно затвердженого проекту будівництва. Житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються з істотними порушеннями будівельних норм і правил (ч. 1 ст. 376 ЦК України). Саме тому, на переконання сторони позивача, ефективним способом захисту порушених прав та інтересів позивача буде припинення права відповідача на виконання будівельних робіт на Об`єкті будівництва, набуте на підставі Повідомлення. Відповідачем не було дотримано вимог законодавства щодо отримання погодження здійснення реконструкції квартири [ADDRESS] зі співвласниками Будинку, а також щодо здійснення реконструкції на підставі обмірних креслень та висновків щодо несучої здатності конструкцій та їх експлуатаційної придатності, технічного висновку про можливість реконструкції (жодні обміри не здійснювались, а несуча здатність Будівлі не досліджувалась). Водночас згідно з п. 1 ч. 1 ст. 29 Закону про регулювання, містобудівні умови та обмеження є однією зі складових вихідних даних на будівництво. П. 8 ч. 1 ст. 1 Закону про регулювання передбачає, що містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією. Також, проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм і правил та затверджується замовником (ч. 1 ст. 31 Закону про регулювання). Аналогічні вимоги викладено у п. 4.1 ДБН А.2.2-3- 2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво". Відповідно до ДБН В.3.2-2-2009 "Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт", норми які застосовуються для проектування реконструкції і капітального ремонту одноквартирних і багатоквартирних житлових будинків із умовною висотою до 73,5 м включно, гуртожитків, спеціалізованих житлових будинків для осіб похилого віку і маломобільних груп населення, окремих квартир, надбудованих, вбудованих і прибудованих приміщень незалежно від періоду їх будівництва, конструктивних систем, об`ємно-планувальних рішень, застосованих будівельних матеріалів і виробів, а також поширюються на проектування реконструкції будинків і приміщень різного призначення, що переобладнуються у житлові та є обов`язкові для застосування усіма юридичними і фізичними особами на території України незалежно від форм власності і відомчої належності. П. 8.14 вищевказаного ДБН встановлено, що при проєктуванні реконструкції житлових будинків допускається зміна їх фасадів, яка повинна носити системний характер, єдиний для всього будинку, а також улаштування вхідних груп до вбудованих (прибудованих) приміщень тільки за архітектурно-планувальними завданнями. При проєктуванні реконструкції, капітальних ремонтів і перепланувань окремих квартир заборонено: утеплення і скління існуючих балконів і лоджій; улаштування нових і розширення існуючих балконів і лоджій, їх скління; улаштування нових віконних прорізів і розширення існуючих віконних і балконних прорізів; зміна форм і кольорів віконних рам і балконних дверей. Відповідачем під час розробки проєктної документації та здійснення будівельних робіт на Об`єкті будівництва не дотримано вимог МУО, а також будівельних норм і правил. Як наслідок, відповідна проєктна документація не може вважатися належним чином затвердженою, а також є такою, що розроблена з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Об`єкт будівництва є самочинним, що дає підстави для припинення судом права відповідача на виконання будівельних робіт на підставі Повідомлення. Відповідно до п.п. 1-7 ч. 1 ст. 7 Закону про багатоквартирні будинки, співвласники зобов`язані: 1) забезпечувати належне утримання та належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна багатоквартирного будинку; 2) забезпечувати технічне обслуговування та у разі необхідності проведення поточного і капітального ремонту спільного майна багатоквартирного будинку; 3) використовувати спільне майно багатоквартирного будинку за призначенням; 4) додержуватися вимог правил утримання багатоквартирного будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, санітарних норм; 5) виконувати рішення зборів співвласників; 6) забезпечувати додержання вимог житлового і містобудівного законодавства щодо проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення приміщень або їх частин; 7) відшкодовувати збитки, завдані майну інших співвласників та спільному майну багатоквартирного будинку. Кожний співвласник несе зобов`язання щодо належного утримання, експлуатації, реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку пропорційно до його частки співвласника (ч. 2 ст. 7 Закону про багатоквартирні будинки). Згідно з ч.ч. 4 та 5 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Власник, наймач (орендар) жилого будинку, жилого чи нежилого у жилому будинку приміщення, що припустив самовільне переобладнання або перепланування, що призводить до порушення конструктивних елементів або засобів протипожежного захисту, зобов`язаний за свій рахунок привести це приміщення до попереднього стану (п. 1.4.6 Правил утримання будинків). П. 4 ч. 2 ст. 16 ЦК України передбачає, що способами захисту цивільних прав та інтересів може бути відновлення становища, яке існувало до порушення. Відповідач, який допустив порушення прав співвласників Будинку, зокрема й позивача, в результаті самовільної реконструкції спільного майна зобов`язаний відновити становище, що існувало до порушення шляхом приведення Фасаду Будинку у попередній стан. В результаті протиправних самовільних дій відповідача було пошкоджено спільне майно співвласників Будинку. Оскільки Фасад Будинку є одночасно спільною власністю всіх мешканців Будинку, то порушення його експлуатації порушує права всіх мешканців Будинку, в тому числі і позивача, квартира якої розташована поруч. Рішення зборів співвласників Будинку, оформленим протоколом від 13.04.2024, позивача було обрано уповноваженою особою для представництва інтересів всіх співвласників Будинку, пов`язаних із незаконним пошкодженням відповідачем несуче-огороджувальних конструкцій Будинку, а саме фасаду в межах розташування квартири [ADDRESS] та влаштування вхідної групи консольного типу. З метою захисту законних прав та інтересів співвласників Будинку позивачу було надано право вчиняти всі необхідні дії для захисту порушених прав, зокрема шляхом звернення до суду. Реєстрація Повідомлення третьою особою не свідчить про погодження здійснення спірних будівельних робіт відповідачем. З метою захисту своїх прав співвласники Будинку неодноразово зверталися до Департаменту ДАБК зі скаргами і проханням провести перевірку дій відповідача, однак у відповідь третьою особою було повідомлено про неможливість провести перевірку у зв`язку з тим, що п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 № 303 "Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану" припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на період воєнного стану (листи Департаменту ДАБК від 12.03.2024 № 073-694 та від 08.04.2023 № 073-073/Д-44-78). Співвласники Будинку зверталися й до інших органів державної влади та місцевого самоврядування з метою захисту своїх порушених прав, однак жодної належної реакції не отримали. Саме тому позивач та решта співвласників Будинку позбавлені інших способів та шляхів захисту своїх порушених прав, окрім як самостійне звернення до суду. Незаконні дії відповідача призвели до порушення законних прав та інтересів всіх співвласників Будинку, зокрема й позивача, а тому остання має право на звернення до суду за захистом таких порушених прав. Ухвалою суду від 29.05.2024 року відкрите провадження у справі, призначений розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, роз`яснено учасникам справи порядок подання заяв по суті справи та наслідки їх неподання. Ухвалою суду від 29.05.2024 року, залишеною без змін постановою Київського апеляційного суду від 28.11.2024 року, частково задоволено заяву представника позивача про забезпечення позову. Ухвалою суду від 19.06.2024 року залишено без розгляду клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 04.07.2024 року продовжено стороні відповідача строк для подання заяви із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження та залишено без задоволення клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 15.07.2024 року відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про закриття провадження у справі в частині позовних вимог про припинення права. 18.06.2024 року до суду надійшли письмові пояснення третьої особи у справі, у яких представник просить прийняти рішення відповідно до вимог чинного законодавства та зазначає, що відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Департамент здійснює повноваження в сфері дозвільних та реєстраційних функцій, державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням вимог містобудівного законодавства під час виконання підготовчих та будівельних робіт щодо об`єктів будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1) та середніми (СС2) наслідками, розташованих на території м. Києва, з 12.10.2016. Питання отримання документів, які надають право виконувати підготовчі та будівельні роботи, врегульовано Законом та Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою КМУ від 13.04.2011 №466. Згідно ч. 1 ст. 34 Закону подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля". Відповідно до п. 13 Порядку №466: повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю. Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення: вносить інформацію, зазначену у повідомленні, до Реєстру будівельної діяльності (крім об`єктів, на які поширюється дія Закону України "Про державну таємницю") згідно з цим Порядком; реєструє повідомлення та зміни до нього, подані щодо об`єкта, на який поширюється дія Закону України "Про державну таємницю", у журналі реєстрації повідомлень; під час внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до Реєстру будівельної діяльності проставляє відмітку про місцезнаходження об`єкта будівництва на картографічній основі (у разі коли така відмітка не проставлена на картографічній основі до внесення інформації, зазначеної у повідомленні). У випадках, встановлених у Порядку ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 23 червня 2021 р. № 681, у разі подання повідомлення через електронний кабінет або особисто замовником відповідно до пункту 4-1 цього Порядку, внесення до Реєстру будівельної діяльності інформації, зазначеної у повідомленні, та проставлення відмітки про місцезнаходження об`єкта будівництва на картографічній основі здійснюються в режимі реального часу автоматично програмними засобами Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва (далі - електронна система). Згідно п. 15-1 Порядку №466 повідомлення подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю через центр надання адміністративних послуг або письмово в паперовій формі щодо об`єктів, на які поширюється дія Закону України "Про державну таємницю" чи через електронний кабінет шляхом подання засобами програмного забезпечення Єдиного державного веб-порталу електронних послуг або заповнюється та надсилається рекомендованим листом з описом вкладення до центру надання адміністративних послуг або письмово в паперовій формі щодо об`єктів, на які поширюється дія Закону України "Про державну таємницю". Подане (надіслане) до зазначеного органу повідомлення є невід`ємною частиною зареєстрованої декларації. Враховуючи викладене третя особа наголошує, що подання замовником будівництва інших документів, окрім примірника документа, відповідної форми, законодавством у сфері містобудівної діяльності не передбачено.

Outcome: approved