Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-14 00:00:00

І. Стислий виклад позиції позивача. Позивач [PERSON] звернувся до суду із позовом до [PERSON] про стягнення сплачених платежів за житлово-комунальні послуги. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [PERSON] на праві приватної власності належала квартира за адресою: [ADDRESS] . [INFO] [PERSON] померла, після її смерті відкрита спадкова справа. [PERSON] , листом на адресу приватного нотаріуса ДМНО Дніпропетровської області Огородник Л.В. надіслано заяву про прийняття спадщини за заповітом. 02.11.2020 приватним нотаріусом ДМНО Дніпропетровської області Огородник Л.В. видано [PERSON] свідоцтво про право на спадщину за законом, а саме 1/2 частини квартири за адресою: [ADDRESS] . 21.10.2021 між [PERSON] та [PERSON] укладений договір дарування, згідно якого [PERSON] подарував [PERSON] частину квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] . Після подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, [PERSON] не було отримано свідоцтво про право власності на спадкове майно та не зареєстроване право власності на 1/2 квартири за вищевказаною адресою. З листопада 2021 року [PERSON] повністю оплачує платежі за комунальні послуги, які надаються до квартири за адресою: [ADDRESS] . Жодних договорів або домовленостей про сплату за житлово-комунальні послуги між [PERSON] та [PERSON] не укладались. Сума витрат за житлово-комунальні послуги, за період з грудня 2021 по листопад 2024 року, становить 13377,65 грн, 1145,07 грн - опалення, 8694,35 грн оплата послуг з утримання будинку і споруд та прибудинкової території, сума оплачених комунальних послуг становить 23217,07 грн. Враховуючи, що позивач є власником 1/2 частини квартири і зобов`язаний утримувати майно, просить стягнути з відповідача половину понесених ним витрат на утримання квартири. 28.02.2025 позивач збільшив позовні вимоги та додатково просив стягнути з відповідача на свою користь сплачених платежів за житлово-комунальні послуги у розмірі 11608,54 грн, інфляційне збільшення за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання зі сплачених житлово-комунальних послуг з 14.12.2021 до 31.01.2025 у розмірі 2575,71 грн та 3% річних за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання зі сплачених житлово-комунальних послуг з 14.12.2021 до 28.02.2025 у розмірі 657,86 грн. Судові витрати покласти на відповідача. ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи. 18.02.2025 року позивачем було надано клопотання про долучення доказів, а саме довідки №814 про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщені/будинку осіб від 05.02.2025. 18.02.2025 позивачем надіслано клопотання про розгляд цивільної справи за відсутності позивача. 28.02.2025 позивачем надіслано заяву про збільшення позовних вимог. 07.03.2025 позивачем подано заяву про усунення недоліків. Позивач до судового засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи сповіщений належним чином. Позивачем надано на адресу суду заяву про розгляд справи без участі позивача від 18.02.2025, просить задовольнити позовні вимоги та не заперечує про розгляд справи у заочному порядку. Відповідач до судового засідання не з`явився по невідомій суду причині, про час та місце розгляду справи повідомлений у порядку, передбаченому чинним цивільно-процесуальним законодавством України, клопотання про відкладення розгляду справи, будь-які заяви по суті справи від нього до суду не надходили. Інших клопотань в порядку ст.222 ЦПК України учасниками справи суду не надано, підстави для вирішення справи шляхом укладення мирової угоди відсутні. Врахувавши позицію позивача, факт належного сповіщення відповідача та відсутність від нього будь-яких заяв по суті справи, суд вважає необхідним розглянути цю справу у порядку заочного провадження. ІІІ. Процесуальні дії у справі. Ухвалою від 17.01.2025 у справі відкрите спрощене позовне провадження, розгляд справи призначено на 19.02.2025, витребувано у приватного нотаріуса Дніпровського міського округу Дніпропетровської області інформацію щодо повідомленого місця реєстрації (місця проживання) [PERSON] при зверненні до нотаріуса, відповідачу запропоновано подати суду відзив на позовну заяву. Ухвалою від 04.03.2025 позовну заяву залишено без руху. Недоліки усунені 07.03.2025. Ухвалою від 07.04.2025 витребувано у приватного нотаріуса Дніпровського міського округу Дніпропетровської області інформацію про заведення спадкової справи після смерті [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] . 05.05.2025 суд перейшов до стадії прийняття рішення. ІV. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджено свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданого Шевченківським районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), якій на праві власності належала квартира [ADDRESS] . що підтверджено свідоцтвом про право власності на нерухоме майно індексний номер: 209551118 та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності серії ЕЕА 092529. Спадкоємцями померлої [PERSON] [PERSON] , та [PERSON] до нотаріуса у строки, встановлені законодавством подані заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, індексний номер 230626232 від 02.11.2020 - 1/2 частки квартири [ADDRESS] . належить [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину. 21.10.2021 між [PERSON] та позивачем [PERSON] укладений договір дарування 1/2 частки квартири [ADDRESS] . Таким чином, новим власником частини вказаної квартири є позич [PERSON] , що підтверджено договором дарування 1/2 частки квартири, посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Сеідовою В.О., за реєстровим № 4384 та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності індексний номер витягу 280449794 від 21.10.2021. [PERSON] , за інформацією приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Огородник Л.В. від 14.04.2025 №78, 04.09.2020 звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, але із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на час надання інформації не звертався. Як вбачається з наданих позивачем квитанцій про плату за надання житлово-комунальні послуги, які подаються до квартири а саме опалення, абонентська плата за водопостачання та водовідведення, сплата послуг з утримання будинку і споруд та прибудинкової території (ЖБК) сума сплачених платежів становить 14842,11 грн. V. Оцінка суду. Дослідивши представлені позивачем докази, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню, з огляду на наступне. За змістом статті 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом. Згідно зі\~статтями1216, 1218 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. За змістом\~статті 1296ЦК\~України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Статтею 317 ЦК України встановлено, що власникові належить право володіння, користування і розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місце знаходження майна. Відповідно до ч.1 ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Таким чином [PERSON] прийнято спадщину на 1/2 квартири [ADDRESS] , яка відкрилась після смерті [PERSON] , у зв`язку з цим відповідач має нести наслідки, пов`язанні з утриманням належного йому майна. Відповідно до ст. 66 Житлового кодексу України плата за\~користування житлом\~(квартирна\~плата)\~обчислюється виходячи\~із загальної\~площі квартири\~(одноквартирного\~будинку). Норма\~загальної площі\~встановлюється у\~розмірі 21\~квадратного метра\~на одну\~особу. Розмір плати за користування житлом (квартирної плати) встановлюється Кабінетом Міністрів України. Відповідно до ст. 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» до житлово-комунальних послуг належать: 1)\~житлова послуга\~-\~послуга з\~управління багатоквартирним\~будинком.\~Яка включає забезпечення\~утримання спільного\~майна багатоквартирного\~будинку,\~зокрема прибирання\~внутрішньо будинкових\~приміщень та\~прибудинкової території,\~якщо прибудинкова\~територія,\~за даними\~Державного земельного\~кадастру,\~знаходиться у\~власності або\~користуванні співвласників\~багатоквартирного будинку\~відповідно до\~вимог законодавства,\~виконання санітарно-технічних\~робіт,\~обслуговування внутрішньо\~будинкових систем\~(крім\~обслуговування внутрішньо\~будинкових систем,\~що використовуються\~для надання\~відповідної комунальної\~послуги у\~разі укладення\~індивідуальних договорів\~з обслуговуванням\~внутрішньо будинкових\~систем про\~надання такої\~послуги,\~за умовами\~яких обслуговування\~таких систем\~здійснюється виконавцем),\~утримання ліфтів\~тощо; купівлю\~електричної енергії\~для забезпечення\~функціонування спільного\~майна багатоквартирного\~будинку; поточний\~ремонт спільного\~майна багатоквартирного\~будинку; інші\~додаткові послуги,\~які можуть\~бути замовлені\~співвласниками багатоквартирного\~будинку; 2) комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, управління побутовими відходами. Відповідно до статті 322 Цивільного кодексу\~України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Поряд з іншими обов`язками, відповідно до п. 1, 5 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач зобов`язаний укладати договори про надання житлово-комунальних послуг у порядку і випадках, визначених законом, оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Заявляючи вимоги до відповідача про повернення половини сплачених витрат на житлово-комунальні послуги за адресою нерухомого майна, належного сторонам, позивач жодних доказів на існування між ним та будь-якими комунальними підприємствами за адресою: [ADDRESS] , договорів на надання йому житлово-комунальних послуг, розмір встановлених тарифів за цими комунальними послугами, наявність або відсутність приладів обліку для обрахування спожитих комунальних послуг, суду не подає. Надані квитанції не дають можливість встановити наведені обставини для з`ясування правомірності заявлених вимог. Відповідно до вимог частин 3 та 4 статті 12\~Цивільного процесуального\~кодексу України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно із частиною першою статті 76\~Цивільного процесуального\~кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч.1 ст.77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст.79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч.1 ст.80 ЦПК України). У відповідності до вимог ст.83 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Частинами першою-третьою статті 13 Цивільного процесуального\~кодексу України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. За таких обставин, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог [PERSON] . На підставі вищевикладеного та

Outcome: dismissed