Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-21 00:00:00

Зміст позовних вимог та позиції учасників справи У квітні 2025 року Акціонерне товариство «Універсал Банк» (далі АТ «Універсал Банк») звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. Позовна заява мотивована тим, що 30 вересня 2022 року відповідач звернувся до позивача з метою отримання банківських послуг, у зв`язку із чим підписав анкету-заяву до договору про надання банківських послуг, за умовами якого відповідачу [PERSON] відкрито картковий рахунок, видано чорну карту «МоноБанк» та встановлено кредитний ліміт в розмірі 500 000 грн з можливістю його коригування. Положеннями анкети-заяви\~визначено,\~що вона\~разом з\~умовами та\~тарифами,\~таблицею обчислення\~вартості кредиту\~та паспортом\~споживчого кредиту,\~складають договір\~про надання\~банківських послуг.\~Таким чином,\~підписавши анкету-заяву\~від 30\~вересня 2022\~року,\~ відповідач\~підтвердив свою\~згоду,\~що ознайомився\~та отримав\~примірник у\~мобільному додатку\~вказаних документів\~та зобов`язався\~виконувати умови\~договору.У відповідача прострочення зобов`язання зі сплати щомісячного мінімального платежу за договором сягнуло понад 90 днів, у зв`язку із чим відбулось істотне порушення клієнтом зобов`язань, вся заборгованість за кредитом стала простроченою. Банк 04 жовтня 2024 року направив відповідачеві повідомлення «пуш» про істотне порушення умов договору та про необхідність погасити суму заборгованості, яка склала 69\~131,16 грн. З урахуванням викладеного позивач АТ «Універсал Банк» просив стягнути з [PERSON] прострочену заборгованість у загальній сумі 69\~131,16 грн, а також судові витрати. Представник позивача АТ «Універсал Банк» у судове засідання не з`явився, однак у позовній заяві вказав про розгляд справи без його участі, проти заочного розгляду справи не заперечив. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, відзив на позов, заяви про розгляд справи у його відсутності чи відкладення розгляду справи суду не подав. Про дату, час та місце судового розгляду повідомлений шляхом направлення судових повісток за зареєстрованим місцем проживання. Судова повістка вручена відповідачу (арк.спр.69,72). Вказані обставини\~та норми\~статті 223\~ ЦПК\~України вказують\~на наявність\~підстав для\~ розгляду\~справи без\~участі сторін,\~а також\~для ухвалення заочного рішення, про що суд 22 травня 2025 року постановив ухвалу. Процесуальні дії у справі 16 квітня 2025 року відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 06 травня 2025 року розгляд справи відкладено на іншу дату у зв`язку із неявкою відповідача у судове засідання. У зв`язку неявкою в судове засідання всіх учасників справи, суд згідно з частиною другою статті 247 ЦПК України здійснює розгляд справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі наявних у суду матеріалів. Фактичні обставини справи, встановлені судом [PERSON] \~підписав анкету\~ заяву\~до договору\~про надання\~банківських послуг,\~в якій\~просивАТ «Універсал Банк» відкрити поточний рахунок [NUMBER] у гривні на його ім`я, встановити кредитний ліміт вказаний у мобільному додатку. У пункті 2 Анкети-заяви зазначено, що у разі виходу з пільгового періоду, що складає 62 календарних днів, на кредит буде нараховуватися процентна ставка 3,1% на місяць з першого дня користування кредитом (арк.спр.11). Відповідно до розрахунку заборгованості за договором від 30 вересня 2022 року, укладеного між АТ «Універсал Банк» та [PERSON] , прострочена заборгованість за наданим кредитом станом на 03 грудня 2024 року становить 69\~131,16 грн (арк.спр.18-19). Акціонерне товариство «Універсал банк» має право надавати банківські послуги, що підтверджується банківською ліцензією, випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, статутом АТ «Універсал банк» (арк.спр.38-41). Мотиви з яких виходить суд та застосовані норми права Відповідно до частин першої, третьої статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Згідно з статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 530 ЦК визначено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час, крім випадків, установлених законом про банки і банківську діяльність. Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Статтею 611\~ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором чи законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. За договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками (стаття 1046 ЦК). Позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України (ч. 1 ст. 1048 ЦК). Згідно з\~частиною першою\~статті \~1049\~ЦК України\~позичальник зобов`язаний\~повернути позикодавцеві\~позику у\~строк та\~в порядку,\~що встановлено\~договором.Якщо договором не встановлений строк повернення позики або цей строк визначений моментом пред`явлення вимоги, позика має бути повернена позичальником протягом тридцяти днів від дня пред`явлення позикодавцем вимоги про це, якщо інше не встановлено договором. Відповідно до частини другої статті 1050 ЦК України, в разі прострочення повернення чергової частини позики кредитор має право вимагати від боржника дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати відсотків за користування кредитом. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Відповідно до статті 1055 ЦК України кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним. За своїми правовими ознаками кредитний договір є консенсуальною, двосторонньою та відплатною угодою, при укладенні якої кредитодавець бере на себе зобов`язання надати кредит і набуває право вимоги на повернення грошових коштів і сплати процентів, а позичальник має право вимагати надання кредиту та несе зобов`язання щодо своєчасного його повернення та сплати процентів. Такий договір має бути укладений у письмовій формі та підписаний сторонами. Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Суд установив, що 30 вересня 2022 року між Акціонерним товариством «Універсал банк» та [PERSON] укладено договір про надання банківських послуг, шляхом підписання\~Анкети-заяви,\~яка підписана\~відповідачем, відповідно до якої відповідачу відкрито поточний рахунок № [NUMBER] у гривні та встановлено кредитний ліміт по рахунку визначений у мобільному додатку, із процентною ставкою 3,1% на місяць з першого дня користування кредитом, що підтверджується анкетою-заявою. Суд дослідив\~виписки по\~особовому рахунку\~відповідача (арк.\~спр.43-60)\~та встановив,\~що [PERSON] \~ активно\~користувався \~кредитними коштами,\~лише частково\~здійснював погашення\~заборгованості,\~останній платіж\~здійснено 01\~травня 2024\~року,\~внаслідок чого\~ виникла\~заборгованість за\~наданим кредитом\~та відсотками,\~яка станом\~на 31\~грудня 2024\~року становить\~69\~131,16 грн, що підтверджується розрахунком заборгованості. Вказані обставини відповідач не спростував, жодних контррозрахунків, доказів належного виконання зобов`язання за договором до суду не надав. Згідно статтею 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Метою доказування є з`ясування дійсних обставин справи, обов`язок доказування покладається на сторін, суд за власною ініціативою не може збирати докази. Це положення є одним з найважливіших наслідків принципу змагальності у цивільному процесі. Відтак суд вважає, що позов є обґрунтованим, позовні вимоги є доведеними, а тому із [PERSON] підлягає стягненню прострочена заборгованість за договором у повному обсязі. Водночас суд відхиляє надані позивачем докази: Умови і правила обслуговування в АТ «Універсал Банк» при наданні банківських послуг щодо продуктів monobank/Universal Bank, тарифи «Чорна картка monobank», паспорт споживчого кредиту Чорної картки monobank, оскільки вони не підписані [PERSON] , у тому числі за допомогою електронного підпису, а матеріали справи не містять підтверджень, що саме ці умови та тарифи розумів відповідач, ознайомився та погодився з ними, підписуючи анкету-заяву до договору про надання банківських послуг. В той же час паспорт споживчого кредиту не є складовою частиною кредитного договору є лише письмовою формою ознайомлення споживача до укладення договору з умовами різних видів кредитування для забезпечення йому можливості вибору серед альтернативних умов кредитування, а тому не може бути розцінений судом як частина кредитного договору, яким зафіксовані умови кредитування. Розподіл судових витрат Відповідно до частини першої\~статті 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Зважаючи на задоволення позову у повному обсязі, понесені позивачем витрати у виді сплаченого судового збору в розмірі 3 028 грн, підлягають стягненню із відповідача на користь позивача.

Outcome: approved