Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-21 00:00:00

До Дніпровського районного суду міста Києва звернувся Керівник Дніпровської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради з позовом до [PERSON] про витребування нерухомого майна. Згідно заявлених вимог, Керівник Дніпровської окружної прокуратури міста Києва просить суд витребувати від [PERSON] (реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER] ) на користь територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради (код ЄДРПОУ 22883141) квартиру [ADDRESS] , загальною площею 52,3 кв. м, житловою площею 32,1 кв. м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2503472180000). Вимоги позову обґрунтовані тим, що Дніпровською окружною прокуратурою міста Києва під час здійснення повноважень, передбачених ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», встановлено порушення майнових прав територіальної громади міста Києва, а саме, незаконне вибуття квартири [ADDRESS] з комунальної власності усупереч волі законного власника та без достатніх правових підстав. Так, 11 листопада 2021 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Рогачем В.В. на підставі дубліката свідоцтва про право власності, виконаного на бланку [NUMBER] від 05 вересня 2013 року, виданого Органом приватизації житла Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації, згідно з розпорядженням № 33-49/Д зареєстровано право власності [PERSON] на квартиру [ADDRESS] . Цього ж дня, 11 листопада 2021 року між [PERSON] та [PERSON] укладено договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS] , що також посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Рогачем В.В. Позивач вказує, що відповідне свідоцтво на бланку [NUMBER] від 05 вересня 2013 року на ім`я [PERSON] уповноваженим суб`єктом не видавалося, Орган приватизації житла Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації бланк [NUMBER] не отримував та не використовував. Розпорядження органу приватизації житла Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації від 05 вересня 2013 року № 33-49/Д не видавалося. Орган приватизації житла Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації не здійснював оформлення документів на приватизацію квартири [ADDRESS] ). Враховуючи те, що Київською міською радою рішення про відчуження спірного майна не приймалося, не було волевиявлення законного власника на відчуження вказаного майна, [PERSON] не набув право власності на спірну квартиру у спосіб, передбачений діючим законодавством, тому він та наступний набувач [PERSON] не були та не є власниками спірної квартири і не мають законних прав розпоряджатися нею, спірне майно підлягає витребуванню від [PERSON] на підставі статті 388 ЦК України на користь Київської міської ради, як розпорядника майна територіальної громади міста Києва, у зв`язку з чим позов слід задовольнити. Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 07 жовтня 2024 року відкрито провадження в даній цивільній справі та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження до підготовчого засідання. Залучено до участі в справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору [PERSON] . 25 листопада 2025 року представником Київської міської ради - Малуєвою С.О. подано до суду письмові пояснення, в яких Київська міська рада підтримує заявлені вимоги Керівником Дніпровської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі ради вимоги в повному обсязі. (т.1 а.с.231-232) Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 26 березня 2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті. Представник Дніпровської окружної прокуратури міста Києва - Форманюк В.В. в судовому засіданні вимоги позову підтримала в повному обсязі та просила позов задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві, надала пояснення аналогічні доводам, наведеним у позові та підкреслила, що квартира [ADDRESS] підлягає витребуванню від [PERSON] на користь територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради як дійсного власника, оскільки спірне майно вибуло з володіння територіальної громади міста Києва за відсутності її волевиявлення, а [PERSON] не міг набути право власності. Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, були повідомлені про день, час та місце розгляду справи належним чином. У письмових пояснення Київської міської ради представник просив слухати справу за його відсутності. За вказаних обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи, що не з`явилися в судове засідання. Суд, вислухавши пояснення представника прокуратури, дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються, у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов наступних висновків. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності (ч.ч. 1-3 ст. 13 ЦПК України). Диспозитивність - один з базових принципів судочинства,

Outcome: approved