Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-26 00:00:00

[PERSON] 12 березня 2025 року звернулася в суд з позовом до [PERSON] , в якому зазначила, що їй на праві спільної сумісної власності подружжя належить житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] . У липні 2020 року вона та відповідач досягли домовленості про проведення капітального ремонту вказаного житлового будинку. Відповідач взяв на себе зобов`язання виконати всі внутрішні ремонтні роботи ванної кімнати, кухні та коридору в будинку (монтаж та демонтаж вікон та дверей, улаштування відкосів, армування стін, укладання плитки на стінах, підлозі, заміна електропроводки, монтаж плінтусів на підлогу та на стелю, заливка стяжки, фарбування стелі), облаштування каналізаційної ями біля будинку та інше. У ході проведення ремонтних робіт, за необхідності, сторони домовилися про виконання інших робіт, узгодили всі питання щодо матеріалів, їх доставки, оплати матеріалів та певного виду виконаних робіт. Детальний склад та обсяг виконуваних робіт уточнювався, визначався і погоджувався між сторонами в процесі їх виконання відповідачем. Зазначила, що у період з 20 липня 2020 по 25 листопада 2020 року відповідач виконував відповідні будівельно-ремонтні роботи, періодично, у вільний від іншої роботи час. Будівельні матеріали, необхідні для виконання будівельних робіт, купувала позивачка або відповідач за грошові кошти позивача. 25 листопада 2020 року на вимогу відповідача позивачка востаннє сплатила готівкою 28000 грн. за фактично виконані й ті, які мали бути виконані ремонтно-будівельні роботи (в кухні та коридорі), про які було зазначено в письмовому розрахунку відповідача. Раніше позивачка сплатила відповідачу близько 22000,00 грн за роботи, які ним виконувались у ванній кімнаті. Після отримання зазначених коштів відповідач повідомив позивачці, що йому потрібно терміново їхати додому, запевнив про те, що роботу він завершить за декілька днів, коли повернеться. Однак до позивачки більше не приїхав, ремонтні роботи не завершив. Позивачка неодноразово зверталася до правоохоронних та судових органів з приводу внесення відомостей в Єдиний реєстр досудових розслідувань за фактом вчинення шахрайських дій відповідачем. Відомості про вказане правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.10.2023 за №12023035550000417 та розпочато кримінальне провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України. Зазначила, що виявлені недоліки будівельних робіт зафіксовані у протоколі огляду місця події (будинковолодіння [ADDRESS] ), який було проведено 19.12.2023 дізнавачем СД Ковельського РУП ГУНП у Волинській області Панюс М.С. а також висновком експерта за результатами будівельно-технічної експертизи №СЕ-19/103-24/15642-БТ від 11.12.2024, згідно з якою вартість ремонтно-відновлювальних робіт з усунення недоліків неякісно виконаних будівельних робіт, проведених відповідачем в житловому будинку за вказано адресою, обсягу (об`єму) будівельних робіт, які за домовленістю повинен був виконати [PERSON] , можуть становити 71\~467 грн. Указала, що відповідач на неодноразові її звернення та прохання не усунув недоліки в роботі та відмовляється відшкодувати витрати на проведення відновлювальних робіт, пов`язаних із усуненням недоліків. Крім того, у зв`язку із істотним порушенням умов договору в частині неусунення недоліків неякісно виконаних робіт, їй та членам її родини завдана моральна шкода, яка полягає у моральних переживаннях, нервових зривах та погіршенні сну та самопочуття. Відповідач позбавив родину позивачки можливості проживати у власному житлі в комфортних умовах, що негативно вплинуло на неї та її сім`ю, призвело до погіршення стану здоров`я та відносин. Унаслідок дій відповідача був порушений нормальний режим життя позивача та життя її родини. Замість того, аби жити у комфортних умовах, що є дуже важливим для сім`ї, позивачка вимушена терпіти незручності та витрачати час аби відновити ремонт у будинку відповідно до встановлених нормативних актів. Просить суд стягнути 71467 грн в якості відшкодування матеріальної шкоди та 50000 грн моральної шкоди, завданої внаслідок неналежного виконання договору будівельного підряду з капітального ремонту житлового будинку на [ADDRESS] . Ухвалою суду від 14 березня 2025 року справу прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Призначено судове засідання на 11 квітня 2025 року. Відповідач 11 квітня 2025 року подав відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що згідно з витягом 243657585 від 09.02.2021 власником домоволодіння за адресою [ADDRESS] є [PERSON] , відомості щодо типу права власності не містять даних про перебування будинку в спільній сумісній власності із позивачкою. Крім того, зазначив, що у позовній заяві описуються події, пов`язані з проведенням ремонту вищевказаного будинку, внаслідок яких виникли спірні правовідносини, що відбувались у 2020 році, тобто до реєстрації (набуття) права власності на цей будинок за чоловіком позивачки, адже згідно з витягом 243657585 від 09.02.2021 право власності виникло 05 лютого 2021 року (дата державної реєстрації). Жодних доказів перебування будинку на [ADDRESS] у власності, в тому числі спільній сумісній, позивачки до 05.02.2021 у матеріалах справи немає, відтак вважає [PERSON] неналежним позивачем у справі. Указав, що жодного договору будівельного підряду, який згідно з вимогами законодавства повинен укладатися у письмовій формі та передбачає обов`язкову наявність затвердженої проектно-кошторисної документації, він із позивачкою не укладав. Зазначив, що наявні в справі копії матеріалів кримінального провадження № 12023035550000417 від 25.10.2023, в тому числі висновок експерта від 11.12.2024 №СЕ-19/103-24/15642-БТ, не є належними та допустимими доказами завдання ним матеріальної шкоди позивачці у зв`язку з невиконанням договору будівельного підряду. У висновку експерт не стверджує, а лише вказує на умовну ймовірність розміру завданої шкоди за умови підтвердження відповідними фактичними даними обставин, які були викладені у поясненнях [PERSON] , як потерпілої в кримінальному провадженні. Указав, що він не був притягнутий до кримінальної відповідальності у кримінальному провадженні № 12023035550000417 від 25.10.2023, жодного кінцевого рішення, яким би було встановлено факт завдання ним шкоди позивачці, та яке мало б преюдиційне значення для цієї справи, за результатами кримінального провадження не ухвалено. Просить відмовити у задоволенні позовних вимог повністю. Судове засідання, призначене на 11 квітня 2025 року, відкладено на 09 травня 2025 року за клопотанням представника позивача; 09 травня 2025 року у зв`язку з відсутністю відомостей про належне повідомлення відповідача про дату, час і місце розгляду справи засідання відкладено на 23 травня 2025 року. Позивачка та її представник позовні вимоги підтримали з підстав, зазначених у заяві, просили позов задовольнити. Позивачка пояснила, що уже тривалий час терпить незручності через неналежне виконання відповідачем ремонтних робіт. У зв`язку із неякісним монтуванням дверей, через перепад температури, на дверях у холодну пору року постійно утворюється конденсат; плінтуси прикріплені не надійно, облицювальна плитка відпадає, дверна арка не завершена, розетки обвисають, роботи із вкладання плитки на підлозі не завершені (проглядається бетон), після зняття каркасу для заливки стяжки залишився незаповнений простір між стяжкою та стінами, що викликає конденсування. Уважає, що такі недоліки в роботі [PERSON] як підрядника заподіяли їй моральну шкоду, оскільки вона тривалий час змушена жити в житлі, що Відповідач, будучи в порядку п.4 ч.8 ст.128 ЦПК України повідомленим про дату, час і місце судового засідання, до суду не з`явився, про причини неявки не інформував. Суд, заслухавши пояснення позивачки, її представника, дослідивши письмові докази, показання свідка, дійшов висновку про часткове задоволення позову. Відповідно до ч. 1, п. 8, 9 ч. 2 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди. За положеннями п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Відповідно до ч.1 ст. 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. У ч.3 ст. 203 ЦК України закріплено, що волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Відповідно до ст. 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ч.1 ст. 627 ЦК України). Згідно із ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Нормами Глави\~61\~ЦК України\~не врегульовано\~правил щодо\~форми договору\~підряду.\~Тому суд\~керується нормами\~Загальних положень\~ЦК України.\~Так,\~за правилами\~ч.ч.\~1-3\~ст.\~205\~ЦК України\~правочин може\~вчинятися усно\~або в\~письмовій (електронній)\~формі.\~Сторони мають\~право обирати\~форму правочину,\~якщо інше\~не встановлено\~законом. \~Правочин,\~для якого\~законом не\~встановлена обов`язкова\~письмова форма,\~вважається вчиненим,\~якщо поведінка\~сторін засвідчує\~їхню волю\~до настання\~відповідних правових\~наслідків. У випадках, встановлених договором або законом, воля сторони до вчинення правочину може виражатися її мовчанням. Згідно зі статтею 208 ЦК України у письмовій формі належить вчиняти: 1) правочини між юридичними особами; 2) правочини між фізичною та юридичною особою, крім правочинів, передбачених частиною першою статті 206 цього Кодексу; 3) правочини фізичних осіб між собою на суму, що перевищує у двадцять і більше разів розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, крім правочинів, передбачених частиною першою статті 206 цього Кодексу; 4) інші правочини, щодо яких законом встановлена письмова форма. Норма, закріплена у ч. 1 ст. 844 ЦК України, установлює право сторін визначити в договорі підряду ціну в кошторисі. \~ \~ \~ \~За заявою [PERSON] Ковельським районним управлінням поліції ГУНП у Волинській області зареєстровано кримінальне провадження № 12023035550000417 від 25.10.2023 за ст. 190 ч. 1 КК України про те, що влітку 2020 року [PERSON] отримав грошові кошти в сумі 50000 грн від заявниці за ремонт у її будинку, який виконав неякісно, чим, на думку останньої, вчинив шахрайство (а.с.11). [PERSON] визнана потерпілою в цьому кримінальному провадженні (а.с.12). Із письмових пояснень [PERSON] від 16.12.20, 13.03.21, наданих дільничному офіцеру поліції ВП №2 (сел.Ратне) Ковельського РУП ГУНП у Волинській області М.Штику, вбачається, що він виконував внутрішні ремонтні роботи у смт. Голоби в [PERSON] із вересня по листопад 2020 року, після завершення яких він отримав винагороду за договором у повному обсязі. Указав, що через хворобу він не вмонтував дверний замок та дверні ручки в одні міжкімнатні двері, хоча отримав за цю роботу гроші наперед. Зазначив, що мав намір повернути кошти за невиконану роботу, однак син [PERSON] . [PERSON] не повідомив йому реквізити банківського рахунку. Зазначив, що отримав за виконану роботу 36 тисяч гривень. Про наявність між сторонами договірних зобов`язань із виконання ремонтних робіт та невиконання відповідачем певного об`єму робіт свідчить листування абонента «Олександр» із номером 0990581815, на який як власний вказав [PERSON] у своєму письмовому поясненні інспектору поліції, та сином позивачки. Ураховуючи характер листування сторін, беручи до уваги право, а не обов`язок сторін визначати ціну в кошторисі, а також участь відповідача у цих правовідносинах як фізичної особи, нерелевантність норм Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» до відносин між сторонами, на думку суду, безпідставними є доводи відповідача про відсутність між сторонами договірних правовідносин. Таким чином, суд констатує існування між сторонами правовідносин, що виникають із договору підряду. \~ \~ \~ \~Із наданого позивачкою розрахунку ремонтних робіт, визначених відповідачем, вбачається, що сторони домовилися про виконання ремонтних робіт у кухні та коридорі. \~ \~ \~ \~У ході огляду дізнавачем у межах кримінального провадження Ковельського РУП ГУНП у Волинській області житлового будинку [ADDRESS] , виявлено: при відкритті вхідних дверей на внутрішній частині рамки наявні краплі води, лівий боковий плінтус не прикріплений та від`єднаний від кута, правий боковий плінтус прикріплений, однак при торканні пальцями дещо відходить, у коридорі на стані у лівому ближньому куті відсутній матеріал ПВХ розміром 177х6см, справа під вікном по периметру плінтуса наявна вода, біля дверей кімнати №1 на куті відсутні відкоси, відкоси на вікні в коридорі без плінтусних кутів, зліва від дверей не працює один із вмикачів світла, у верхньому правому куті стелі наявний незакритий отвір із проводкою, двері в кухню без ручок та замка, відкоси зі сторони коридору із ПВХ без кутових плінтусів через від`єднання приклеєні скотчем, двері між коридором та кухнею без замка, у кухні виявлено нерівності стін, чотири розетки не працюють, у коридорі зі сторони іншого приміщення кухні наявна плитка, як відходить від стіни на 3 см без відкосів, між стіною та плиткою проглядається цемент, у першому приміщенні кухні відпала плитка під батареєю, між плиткою над дверима та початком стелі тріщина, на вулиці на вікна в коридор відсутні відкоси, підвіконник металевий не прикріплений, що стверджується долученими фототаблицями. \~ \~ \~ \~Із листування сина позивачки та відповідача встановлено, що відповідачу було відомо про виявлені недоліки й за домовленістю він мав усунути їх пізніше, однак цього не зробив. Відповідно до висновку експерта, виконаного в межах кримінального провадження № 12023035550000417 від 25.10.2023 вартість ремонтно-відновлювальних робіт з усунення недоліків неякісно виконаних будівельних робіт, проведених [PERSON] в житловому будинку, що по [ADDRESS] , обсягу (об`єму) будівельних робіт, які згідно з домовленістю повинен був виконати [PERSON] та які вказані потерпілою [PERSON] , може становити 71\~467 грн. \~ \~ \~ \~Допитана свідок [PERSON] дала показання про те, що [PERSON] виконував ремонтні роботи в її будинку, тому вона порадила [PERSON] його як особу, яка може відремонтувати останній будинок у сел.. Голоби. Однак, відвідавши [PERSON] , вона була вражена неякісною роботою [PERSON] . Доводи відповідача про неналежність позивача є безпідставними. Так, відповідно до договору купівлі-продажу від 23.12.1983 [PERSON] придбав 53/100 частини житлового будинку на [ADDRESS] , а згідно з договором купівлі-продажу від 17.12.1998 47/100 житлового будинку за цією ж адресою. [PERSON] із 29 липня 1978 року є чоловіком позивачки, що стверджується свідоцтвом про укладення шлюбу [NUMBER] (а.с.9). Як вбачається із довідки виконкому Голобської селищної ради від 24.04.25 №21 у будинку [ADDRESS] із 23 січня 1984 року зареєстровані позивачка [PERSON] , її чоловіка [PERSON] , [INFO] , діти [PERSON] та [PERSON] . З огляду на придбання чоловіком позивачки будинку в шлюбі, такий об`єкт нерухомості, незважаючи на реєстрацію будинку за чоловіком, у силу ст. 60 Сімейного кодексу України є спільною сумісною власністю подружжя. Таким чином, суд установив неналежне виконання відповідачем свої зобов`язань за договором підряду, відтак завдана у зв`язку з цим шкода підлягає стягнення із відповідача. Щодо вимоги позивачки про стягнення моральної шкоди суд виходить із такого.. Відповідно до\~ст.\~23\~ЦК України\~особа має\~право на\~відшкодування моральної\~шкоди,\~завданої внаслідок\~порушення її\~прав. Відповідно до п.9\~Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» № 4 від 31.03.1995 розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. У частині третій\~статті 23 ЦК України\~встановлено, що розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Разом із тим, моральну шкоду, зважаючи на її сутність, не можна відшкодувати у повному обсязі, оскільки не має (і не може бути) точних критеріїв майнового виразу душевного болю. Зважаючи на це, будь-яка компенсація моральної шкоди не є (і не може бути) адекватною дійсним стражданням, тому будь-який її розмір може мати суто умовний вираз. Унаслідок неналежного виконання договірних зобов`язань позивачка зазнала моральної шкоди, яка полягає у моральних переживаннях, нервових зривах та погіршенні сну та самопочуття, незручностях, зумовлених недоліками в роботі відповідача, тривалим неусуненням виявлених недоліків, необхідністю звернення до правоохоронних органів. \~ \~ \~ \~З урахуванням вимог розумності та справедливості суд оцінює розмір завданої шкоди в 10000 грн. Задовольняючи позов, суд стягує із відповідача на користь позивачки сплачений нею судовий збір у розмірі 1211,20 грн та на користь держави 1211, 20 грн судового збору за вимогу немайнового характеру.

Outcome: partial