Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-27 00:00:00

В проваджені Соборного районного суду міста Дніпра перебуває цивільна справа за позовом [PERSON] до Комунального підприємства «Жилсервіс-5» Дніпровської міської ради, третя особа Комунальне підприємство «Дніпроводоканал» Дніпровської міської ради про відшкодування шкоди. В обґрунтування позову позивач посилався на те, що [PERSON] , є власником квартири [ADDRESS] . 07 лютого 2024 року Комісією у складі: начальника дільниці КП «Жилсервіс-5» ДМР Макаренко В.А., старшим майстром виробничої дільниці [PERSON] , інженером [PERSON] в присутності мешканця [PERSON] квартири [ADDRESS] , було складено Акт попереднього обстеження об`єкта. Так відповідно до зазначеного акту комісією, складено про наступне: «у вказаному будинку на технічному поверсі необхідно замінити старі шумові вікна на металопластикові в кількості 24 шт. Потребує заміни трубопровід центрального опалення та холодного водопостачання на технічному поверсі з 1-го по 6-й під`їзди. Необхідно провести ремонтні роботи щодо відновлення освітлення при в ходах в під`їзди №1,2,5,6.». 10 лютого 2025 року відбулось затоплення квартири [ADDRESS] на [ADDRESS] , в результаті прориву труби системи холодного водопостачання на технічному поверсі, про, що було не відкладено повідомлено КП «Жилсервіс-5» ДМР. У зв`язку з відмовою Комунального підприємства «Жилсервіс-5» Дніпровської міської ради, скласти АКТ про залиття квартири, що сталося 10 лютого 2025 року на системі холодного водопостачання, в квартирі [ADDRESS] , відповідно до поданої заяви від 11.02.2025 власника квартири [PERSON] , було створено комісію за участю: голови комісії власник квартири [ADDRESS] [PERSON] , членів комісії: мешканець квартири [ADDRESS] [PERSON] , мешканець квартири [ADDRESS] [PERSON] , мешканець квартири [ADDRESS] [PERSON] , та в подальшому складено Акт про, те, що 10 лютого 2025 року в будинку [ADDRESS] , трапилось залиття, аварія на системі холодного водопостачання, стелі квартири [ADDRESS] поверху на технічному поверсі (етажі). Безпосередньо заміна стелі в залі і стіни, стеля (гіпсокартон) провалилася, прийшов в непридатний стан до використання диван, палас, потіки по стіні. Причина залиття, що сталася на системі ХВП є прорив труб на технічному поверсі 4 під`їзду будинку [ADDRESS] . З метою встановлення майнових збитків, що завдані [PERSON] в результаті залиття квартири [ADDRESS] , суб`єктом оціночної діяльності приватним підприємством «Аверті» складено Звіт про оцінку майна, за результатом незалежної оцінки майнового збитку, сформовано Висновок про вартість майна, відповідно до якого, вбачається, наступне: Дата оцінки: 26 лютого 2025 року. Дата складання Звіту: 12 березня 2025 року. За результатом виконаних робіт, Оцінювач робить висновок, що сума збитку нанесеного Замовнику в результаті пошкодження водою належного йому майна квартира [ADDRESS] , складає: 31793,00 грн. У зв`язку з викладеним просить суд стягнути з відповідача вказану суму матеріального збитку та 3000,00 грн витрат на проведення дослідження, крім того просить стягнути на її користь моральну шкоду у розмірі 10000,00 грн. та судові витрати. Відповідач надав відзив на позовну заяву в якому просив відмовити в задоволенні позову оскільки у відповідача станом на 01.03.2025 є борг 4187,41 грн. - при сплаті щомісяця 382,75 грн., який до цього часу не сплачений, тобто позивач протягом 11 місяців не сплачує за отримані комунальні послуги. Разом з цим загальний борг за будинком у розмірі 490648,56 грн., що унеможливлює поточний та капітальний ремонти, крім того аварія, яка виникла, будь-яким чином не пов`язана з діями та невиконанням покладених обов`язків на управителя КП «Жилсервіс-5 ДМР». Позивач скористався правом на подання відповіді на відзив в якій заперечував доводи відповідача викладені у відзиві, просив задовольнити позов з підстав у ньому викладених. Представник третьої особи надав письмові пояснення в яких зазначив, що внутрішньобудинкові мережі за адресою [ADDRESS] на балансі КП «Дніпроводоканал» ДМР не перебувають та не обслуговуються. З`ясувавши позиції сторін, вивчивши матеріали справи, об`єктивно оцінивши докази у відповідності до вимог ст. 89 ЦПК України та у сукупності з нормами чинного законодавства України, вважаю, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з таких підстав. \~ \~ \~ \~Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Згідно ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі. Згідно ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування та їх посадові особи діють лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією України та законами України. Судом встановлено, що позивач є власницею квартири [ADDRESS] . 07 лютого 2024 року Комісією у складі: начальника дільниці КП «Жилсервіс-5» ДМР Макаренко В.А., старшим майстром виробничої дільниці [PERSON] , інженером [PERSON] в присутності мешканця [PERSON] квартири [ADDRESS] , було складено Акт попереднього обстеження об`єкта. Так відповідно до зазначеного акту комісією, складено про наступне: «у вказаному будинку на технічному поверсі необхідно замінити старі шумові вікна на металопластикові в кількості 24 шт. Потребує заміни трубопровід центрального опалення та холодного водопостачання на технічному поверсі з 1-го по 6-й під`їзди. Необхідно провести ремонтні роботи щодо відновлення освітлення при в ходах в під`їзди №1,2,5,6.». 10 лютого 2025 року відбулось затоплення квартири [ADDRESS] на [ADDRESS] , в результаті прориву труби системи холодного водопостачання на технічному поверсі, про, що було не відкладено повідомлено КП «Жилсервіс-5» ДМР. 11 лютого 2025 року, громадянка України [PERSON] , звернулась до Комунального підприємства «Жилсервіс-5» Дніпровської міської ради, з заявою про складання Акту залиття квартири, за адресою [ADDRESS] , що сталось 10 лютого 2025 року з підстав прориву системи холодного водопостачання на технічному поверсі. 12 лютого 2025 року при прибутті представників КП «Жилсервіс-5» ДМР, за адресою [ADDRESS] , було здійснили огляд технічного поверху та встановивши місця прориву системи холодного водопостачання, шляхом накладення хомута (ів) усунено виниклий прорив, в подальшому представниками КП «Жилсервіс-5» ДМР було здійснено огляд квартири, що за наслідком прориву було здійснено затоплення та завданої шкоди від такого затоплення. В подальшому позивач неодноразово зверталась до Комунального підприємства «Жилсервіс-5» Дніпровської міської ради, щодо отримання акту про залиття квартири, які в відмовили в складанні та наданні Акту про залиття квартири у відповідності до Додатку № 4 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 в яких передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). 21 лютого 2025 року, представником позивача адвокатом Коломойцем С.В., було направлено на адресу КП «Жилсервіс-5» ДМР, Адвокатський запит від 21.02.2025 за № 21/02, щодо отримання Акту про залиття квартири [ADDRESS] , якщо такий акт складався комісією. На адвокатський запит було надано відповідь від 26.02.2025 за вих. № 5/6-50, відповідно до якого КП «Жилсервіс-5» ДМР, зазначає, що рішенням виконавчого комітету Дніпровської міської ради від 25.07.2023 №11-25/07, КП «Жилсервіс-5» ДМР призначено управителем багатоквартирних будинків, що самостійно не визначились з формою управління, у Соборному районі міста Дніпра, щодо надання Акту про затоплення квартири, КП «Жилсервіс-5» ДМР було зазначено, про те, що в зв`язку з наявною заборгованістю мешканців кв. [ADDRESS] , комунальне підприємство немає підстав для складання Акту. У зв`язку з відмовою Комунального підприємства «Жилсервіс-5» Дніпровської міської ради, скласти акт про залиття квартири, що сталося 10 лютого 2025 року на системі холодного водопостачання, в квартирі [ADDRESS] , відповідно до поданої заяви від 11.02.2025 власника квартири [PERSON] , було створено комісію за участю: голови комісії власник квартири [ADDRESS] [PERSON] , членів комісії: мешканець квартири [ADDRESS] [PERSON] , мешканець квартири [ADDRESS] [PERSON] , мешканець квартири [ADDRESS] [PERSON] , та в подальшому складено Акт про, те, що 10 лютого 2025 року в будинку [ADDRESS] , трапилось залиття, аварія на системі холодного водопостачання, стелі квартири [ADDRESS] , [ADDRESS] поверху на технічному поверсі. Безпосередньо заміна стелі в залі і стіни, стеля (гіпсокартон) провалилася, прийшов в непридатний стан до використання диван, палас, потіки по стіні. Причина залиття, що сталася на системі ХВП є прорив труб на технічному поверсі 4 під`їзду будинку [ADDRESS] . З метою встановлення майнових збитків, що завдані [PERSON] в результаті залиття квартири [ADDRESS] , суб`єктом оціночної діяльності приватним підприємством «Аверті» складено Звіт про оцінку майна, за результатом незалежної оцінки майнового збитку, сформовано Висновок про вартість майна, відповідно до якого, вбачається, наступне: Дата оцінки 26 лютого 2025 року. Дата складання Звіту 12 березня 2025 року. За результатом виконаних робіт, Оцінювач робить висновок, що сума збитку нанесеного Замовнику в результаті пошкодження водою належного йому майна квартира [ADDRESS] , складає: 31793,00 грн. Разом з цим, вартість складеного звіту про оцінку майна склала 3000,00 грн. Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" послуга управління багатоквартирним будинком - результат господарської діяльності суб`єктів господарювання, спрямованої на забезпечення належних умов проживання і задоволення господарсько-побутових потреб мешканців будинку шляхом утримання і ремонту спільного майна багатоквартирного будинку та його прибудинкової території відповідно до умов договору; управитель багатоквартирного будинку (далі - управитель) - фізична особа - підприємець або юридична особа - суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб. Згідно ч. 1 ст. 5 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком. Послуга з управління багатоквартирним будинком включає: утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо, купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку. Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" споживач має право: одержувати своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів; на відшкодування збитків, завданих його майну, шкоди, заподіяної його життю або здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг та незаконного проникнення в належне йому житло (інший об`єкт нерухомого майна). Згідно з розділом 1 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 763 балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також: веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також, забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Виконавець послуг - суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору. Таким чином, внаслідок бездіяльності відповідача по утриманню мереж загального користування багатоквартирного будинку позивачу було завдано збитків на суму 34793,00 грн. Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст.1173 ЦК України, шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів. Разом з цим, суд критично оцінює доводи відповідача викладені у відзиві що до відмови в задоволенні позову, оскільки жодних належних та достатніх доказів на спростування доводів позивача відповідачем не надано, а судом не встановлено. Крім того відповідач до суду з клопотанням про призначення експертизи не звертався, доказів на підтвердження будь-яких дій для складання акту залиття суду не надав та помилково вважає наявність заборгованості позивача підставою для неможливості виконання обов`язків що до утримання мереж загального користування багатоквартирного будинку. Розглядаючи вимоги позивача в частині стягнення з відповідача моральної шкоди у розмірі 10000 грн. на користь позивача суд приходить до наступного. Згідно з ч. 1\~ст. 1167 ЦК України\~моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до п. 5\~постанови Пленуму ВСУ від 31.03.1995 № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»\~згідно з загальними підставами цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. У позові не зазначено співвідношення розміру моральної шкоди позивача залежно від характеру та обсягу його душевних страждань, характеру майнових втрат, можливості їх відновлення, тяжкість вимушених змін у суттєвих і виробничих стосунках, час та зусилля, які необхідні для відновлення попереднього стану. З урахуванням принципу змагальності, встановленому ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Проте, позивачем не надано доказів на підтвердження його моральних страждань. Під час вирішення спорів про відшкодування шкоди за ст. 1167 ЦК України доказуванню підлягають такі обставини: факт спричинення шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди і його вина, причинний зв`язок між протиправною дією та негативними наслідками. Відсутність хоча б одного з перелічених елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Позивачем не доведено належними та допустимим доказами факту заподіяння їй моральних страждань, причинно-наслідкового зв`язку між заподіянням моральних страждань і оціненою позивачем шкодою. У зв`язку з вищевикладеним, позовні вимоги частково знайшли своє підтвердження в ході розгляду справи, є обґрунтованими, а тому підлягають частковому задоволенню. Вирішуючи питання розподілу судових витрат, з урахуванням задоволення позовних вимог позивача, на підставі ст. 141 ЦПК України суд вважає за можливе стягнути з відповідача\~на користь\~позивача судові\~витрати зі\~сплати судового\~збору в\~розмірі 1211,20 грн. На підставі\~викладеного,\~Конституції України,\~Закону України\~«Про захист\~прав споживачів»,\~ст.ст.11,23,651,1167\~ЦК України\~та

Outcome: partial