Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-26 00:00:00

І. Короткий зміст позовних вимог. Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району міста Києва» (далі - позивач) звернулося до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] (далі - відповідачі) про зобов`язання вчинити певні дії. В обґрунтування позову зазначив, що у позивача на обслуговуванні перебуває житловий будинок за адресою: [ADDRESS] . До контактного структурного підрозділу КП «Керуюча компанія» житлово- експлуатаційної дільниці «Печерська Брама» надходили звернення мешканців вказаного будинку від 10.06.2024 щодо залиття квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] у вказаному житловому будинку мешканцями (власниками) квартири [ADDRESS] , якими є відповідачі. Власники квартири [ADDRESS] відмовились надати доступ до інженерних мереж для проведення ремонту та ліквідації аварійної ситуації, внаслідок чого позивачем було складено акт від 06.08.2024. Відповідно до службової записки для опрацювання звернення мешканців вказаного будинку з метою виявлення причини затоплення необхідно здійснити обстеження вказаної квартири, яка на праві власності належить відповідачам. Позивач просив зобов`язати відповідачів надати доступ до квартири за адресою: [ADDRESS] , для встановлення причини затоплення та проведення ремонтно-відновлювальних робіт. ІІ. Рух справи, заяви (клопотання) учасників справи та процесуальні дії суду. Ухвалою суду від 01.10.2024 позовну заяву залишено без руху. Ухвала про залишення позову без руху отримана позивачем 12.11.2024. 13.11.2024 від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків. Ухвалою від 19.11.2024 відкрито провадження за позовом та справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін в судове засідання на 22.01.2025 на 11 год. 00 хв. У зв`язку із неявкою відповідачів розгляд справи відкладено на 21.04.2025 на 09:30 хв. Судове засідання на 21.04.2025 відкладено у зв`язку з відсутністю відомостей про належне повідомлення відповідачів. Розгляд справи відкладено на 27.05.2025 на 10:30 год. 27.05.2025 суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи. 27.05.2025 суд ухвалим вступну та резолютивну частину рішення. ІІІ. Позиції сторін у судовому засіданні. Представник позивача, Кляус Дмитро Олександрович , у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи без його участі. Відповідачі в судове засідання не прибули, будучи належно повідомленими про день, час та місце розгляду справи. ІV. Обставини, встановлені судом Судом встановлено, що власниками квартири у рівних частках за адресою: [ADDRESS] , є [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] та [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] . 10.06.2024 до КП «Керуюча компанія» житлово- експлуатаційної дільниці «Печерська Брама» надійшло звернення мешканців квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] від 10.06.2024 щодо залиття їх квартир у вказаному житловому будинку мешканцями (власниками) квартири [ADDRESS] . Згідно з актом від 06.08.2024, складеним ЖЕД «Печерська брама» Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва», встановлено, що через неналежне утримання сантехнічного обладнання мешканкою квартири [ADDRESS] , відбувається систематичне затоплення квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] та [ADDRESS] . Такі дії спричиняють необхідність постійного перекриття водопостачання мешканкою квартири [ADDRESS] , внаслідок чого обмежується подача холодної води до квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] та [ADDRESS] , чим істотно порушуються права співвласників зазначених квартир на належні умови користування житлом. Відповідно до службової записки для опрацювання звернення мешканців вказаного будинку з метою виявлення причини затоплення необхідно здійснити обстеження квартири [ADDRESS] , яка на праві власності належить відповідачам, однак власники квартири відмовляються надати доступ до квартири для обстеження інженерних мереж. Оскільки власниками квартири [ADDRESS] було самовільно обмежено доступ до повноцінного обстеження загальнобудинкових та внутрішньоквартирних інженерних мереж, а саме влаштовано перепланування та закладено комунікації, позивачем 06.08.2024 було направлене відповідачам попередження про необхідність відновлення стану квартири до попереднього проекту забудови будинку та надання доступу для проведення ремонтних робіт. V. Норми права, які підлягають до застосування. Відповідно до ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Частиною 7 статті 319 ЦК України визначено, що діяльність власника може бути обмежена чи припинена або власника може бути зобов`язано допустити до користування його майном інших осіб лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно із ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється у порядку іншого судочинства. Статтею 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначені терміни: - аварія - пошкодження, вихід з ладу, відмова, неможливість експлуатації внутрішньо-будинкових систем, а також пошкодження несучих, огороджувальних та несучо-огороджувальних конструкцій будівлі, які спричинили або можуть спричинити шкоду життю та здоров`ю людей, пошкодження майна, унеможливлюють надання житлово-комунальних послуг споживачам; - виконавець комунальної послуги - суб`єкт господарювання, що надає комунальну послугу споживачу відповідно до умов договору; - внутрішньо-будинкові системи багатоквартирного будинку - механічне, електричне, газове, сантехнічне та інше обладнання в будинку, яке обслуговує більше одного житлового та/або нежитлового приміщення, у тому числі комунікації до обладнання споживача, системи автономного теплопостачання, бойлерні та елеваторні вузли, обладнання протипожежної безпеки, вентиляційні канали та канали для димовидалення, обладнання ліфтів, центральних розподільних щитів електропостачання від зовнішньої поверхні стіни будівлі до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення; - гаряча вода - вода, призначена для задоволення санітарно-гігієнічних та господарсько-побутових потреб споживачів, якісні та температурні характеристики якої відповідають нормативним вимогам. Пунктом 7 ч. 2 ст. 7 вказаного Закону споживач зобов`язаний допускати у своє житло (інший об`єкт нерухомого майна) управителя, виконавців комунальних послуг або їхніх представників у порядку, визначеному законом і договорами про надання відповідних житлово-комунальних послуг, для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних та профілактичних оглядів і перевірки показань приладів - розподілювачів теплової енергії та/або вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання відповідної комунальної послуги у квартирі (приміщенні) багатоквартирного будинку. П. 1 ч. 1 ст. 29 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що споживач зобов`язаний забезпечити представникам виконавця комунальної послуги доступ до свого житла, іншого об`єкта нерухомого майна для: ліквідації та відвернення аварій, пов`язаних із наданням відповідної комунальної послуги, - цілодобово. Частинами 3, 4 даної статті також передбачено, що відмова споживача надати доступ виконавцю комунальної послуги до належних споживачу приміщень у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, є підставою для припинення надання споживачеві відповідної комунальної послуги. Після надання споживачем такого доступу надання послуги відновлюється. У невідкладних випадках, пов`язаних з необхідністю рятування життя і здоров`я людей та/чи майна, в установленому цією статтею порядку може бути здійснено доступ до житла, іншого об`єкта нерухомого майна без отримання згоди його власника (користувача) (несанкціонований доступ) для проведення огляду та ліквідації або відвернення аварії. Відповідно до ст. 24 ЖК України житлово-експлуатаційні організації забезпечують схоронність житлового фонду і належне його використання, а також контролюють додержання громадянами правил користування жилими приміщеннями, утриманням житлового будинку та прибудинкової території. Підпунктом 4 пункту 1, ст. 8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавець житлової послуги має право доступу до житла, інших об`єктів нерухомого майна для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних та профілактичних оглядів і перевірки показань приладів - розподілювачів теплової енергії та/або вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання відповідної комунальної послуги у квартирах (приміщеннях) багатоквартирного будинку, в порядку, визначеному законом і договорами про надання комунальних послуг. Відповідно п. 1, ч. 1, ст. 29 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний забезпечити представникам виконавця послуги доступ до свого житла, іншого об`єкта нерухомого майна для ліквідації та відвернення аварій, пов`язаних із наданням відповідної комунальної послуги, - цілодобово. Відповідно до ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору ( ст. 94 ЦПК України). Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК України). Відповідно до положень ч. 1, 3 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). VI. Мотивувальна частина. Суд установив, що КП "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва" здійснює обслуговування житлового будинку по [ADDRESS] , контроль за технічним станом конструктивних елементів, інженерного та технічного обладнання, мереж систем теплопостачання, виконанням та дотриманням власниками приміщень правил експлуатації і містобудівного законодавства. Відповідачі не надають доступ до квартири для обстеження інженерних мереж та виявлення причин затоплення. Надані позивачем докази суд визнає належними і допустимими, також достовірними і достатніми, оскільки ці докази містять у собі інформацію щодо предмета позовних вимог, вони логічно пов`язані з обставинами справи. Аналізуючи зібрані у справі письмові докази, суд прийшов висновку, що позовні вимоги позивача знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду та підлягають задоволенню. VІI/ Розподіл судових витрат між сторонами При подачі позовної заяви судовий збір сплачувався позивачем у розмірі 3028 грн. Позивачем у позові заявлено вимогу про стягнення судових витрат з відповідачів. Заяв про розподіл судових витрат від інших сторін заявлено не було. Розподіл судових витрат між сторонами регулюється ст. 141 ЦПК України. Зокрема, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Отже, суд вважає, що з відповідачів підлягає стягненню судовий збір у сумі 1514 грн окремого з кожного відповідача на користь позивача, оскільки вказаний позов судом був задоволений. На підставі викладеного вище,

Outcome: approved