Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-18 00:00:00

03 квітня 2025 року АТ «Акцент-Банк», через систему «Електронний суд», звернулося до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області з вищевказаним позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] на його користь заборгованість станом на 03 квітня 2025 року за кредитним договором №АВН0СТ155101710057930343 від 10 березня 2024 року у сумі 55742 гривні 70 копійок, а також понесені судові витрати по сплаті судового збору у сумі 2422 гривні 40 копійок.\~ Позовні вимоги обґрунтовує тим, що [PERSON] звернулася до АТ «А-Банк» щодо отримання банківських послуг та підписав Анкету-Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк». 10 березня 2024 року, будучи клієнтом Банку, позичальник уклала з Банком кредитний договір №АВН0СТ155101710057930343 щодо надання останній кредиту в розмірі 34300 гривень 00 копійок строком на 36 місяців, тобто до 09 березня 2027 року, зі сплатою процентів у розмірі 75.00 щорічно та комісії в розмірі 0 гривень 00 копійок. Кредитний договір складається із Заяви клієнта та Графіку погашення кредиту. Станом на 03 квітня 2025 року заборгованість відповідача за даним кредитним договором складала суму в розмірі 55742 гривні 70 копійок, яка складається з: 33753 гривні 92 копійки загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 20007 гривень 09 копійок загальний залишок заборгованості за процентами; 1981 гривня 69 копійок загальний залишок за пенею. Кредитний договір підписаний боржником за допомогою електронного підпису, використання якого погоджено сторонами в Анкеті-Заяві про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку. У разі, якщо вказані документи підписано за допомогою електронного підпису, то він є аналогом власноручного підпису. З врахуванням вищевикладених обставин позивач звернувся до суду з даним позовом. Ухвалою судді від 04 квітня 2025 року відкрито провадження у цивільній справі за вищевказаним позовом, вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін та відповідачу встановлено строк для поданні відзиву на позовну заяву. Згідно ч.13 ст.7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Клопотань від учасників справи про проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін відповідно до частини 5 статті 279 ЦПК України не надходило. Відповідач [PERSON] у встановлений судом строк відзиву на позовну заяву АТ «Акцент-Банк» до суду не подала, будь-яких клопотань чи заяв про неможливість подання відзиву у встановлений судом строк від відповідача не надходило. Частиною 8 статті 178 ЦПК України передбачено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. За відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішив розглянути справу за наявними матеріалами справи. Водночас, суд враховує, що з моменту відкриття провадження у справі сплив достатній строк, для подання всіма учасниками справи своїх доводів, заперечень, відзивів, доказів тощо. У зв`язку з ненаданням відповідачем відзиву, зважаючи на те, що позивач не висловив своїх заперечень проти заочного розгляду справи, розгляд справи проведено в порядку заочного розгляду, передбаченого глави 11 ЦПК України, про що судом постановлено ухвалу. Суд, дослідивши та оцінивши наявні у справі докази, приходить до наступного. Відповідно до ч.1 ст.626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно положень статей 3, 627 ЦК України, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Відповідно до ст.1046 ЦК України, за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей визначених родовими ознаками. Згідно ч.1 ст.1047 ЦК України, у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, договір позики укладається у письмовій формі незалежно від суми. Відповідно до ч.1 ст.207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Згідно ст.5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Склад та порядок розміщення обов`язкових реквізитів електронних документів визначається законодавством. Електронний документ може бути створений, переданий, збережений і перетворений електронними засобами у візуальну форму. Візуальною формою подання електронного документа є відображення даних, які він містить, електронними засобами або на папері у формі, придатній для приймання його змісту людиною. Відповідно до ст.8 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», юридична сила електронного документа не може бути заперечена виключно через те, що він має електронну форму. Допустимість електронного документа як доказу не може заперечуватися виключно на підставі того, що він має електронну форму. Згідно ч.6 ст.11 Закону України «Про електронну комерцію», відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону. Відповідно до ст.3, 12 Закону України «Про електронну комерцію», якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом, тобто даними в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору. Згідно ст.3 Закону України «Про електронну комерцію», одноразовий ідентифікатор - алфавітно-цифрова послідовність, що її отримує особа, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір шляхом реєстрації в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, що надав таку пропозицію. Одноразовий ідентифікатор може передаватися суб`єктом електронної комерції, що пропонує укласти договір, іншій стороні електронного правочину засобом зв`язку, вказаним під час реєстрації у його системі, та додається (приєднується) до електронного повідомлення від особи, яка прийняла пропозицію укласти договір. Судом встановлено, що 26 липня 2023 року відповідач [PERSON] звернулася до АТ «А-Банк» з Анкетою-Заявою про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк» (а.с.7). У вказаному формулярі анкети-заяви заповнена інформація про персональні та контактні дані відповідача [PERSON] , а також зазначено, зокрема про підтвердження [PERSON] , що дана анкета-заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг АТ «А-Банк», що розміщена на посиланням http://a-bank.com.ua, між нею та АТ «А-Банк» становлять договір про надання банківських послуг, умови якого їй зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення. Крім того, засвідчила генерацію ключової пари удосконаленого електронного підпису з особистим ключем і відповідним йому відкритим ключем 03cea0903737a13fece74c3c90802ebd1b22abac467926faa7e9903430a9750fde, що буде використовуватися нею для вчинення правочинів та платіжних операцій. Вона знає, що УЕП є аналогом власноручного підпису. Також, 10 березня 2024 року відповідач [PERSON] підписала, шляхом накладення ним удосконаленого електронного підпису 03cea0903737a13fece74c3c90802ebd1b22abac467926faa7e9903430a9750fde, Заяву про надання послуг «Швидка готівка» №АВН0СТ155101710057930343 від 10 березня 2024 року (а.с.10-зворот-11). У вказаній заяві [PERSON] просила надати їй в АТ «А-Банк» кредит за послугою «Швидка готівка» на умовах, зазначених нижче: 1. Вид кредиту послуга «Швидка готівка»; 2. Тип кредиту кредит строковий; 3. Мата отримання кредиту придбання товару/здійснення платежу/оплата послуги; 4. Сума кредиту 34300 гривень; 5. Строк кредиту 36 місяців з 10 березня 2024 року по 09 березня 2027 року включно; 6. Процентна ставка (фіксована) 75% на рік. Проценти за користування кредитом сплачуються у складі щомісячного платежу. Розрахунок процентів здійснюється на фактичний залишок заборгованості за кожний календарний день, за формулою: сума заборгованості * річну відсоткову ставку/360 днів (умовно) на рік; 7. Розмір щомісячного платежу 2445 гривень 33 копійки; 8. Платіжна картка, що є доступом до поточного рахунку, на який зараховується сума кредиту № [NUMBER] ; 9. Загальна сума до повернення з урахуванням суми кредиту, відсотків та комісій становить (загальна вартість кредиту) 88031 гривня 81 копійка; 10. Погашення заборгованості за кредитом здійснюється шляхом зарахування коштів на рахунок № [NUMBER] ; 11 У випадку порушення клієнтом зобов`язань із погашення заборгованості клієнт сплачує банку пеню у розмірі 0,07 (не менше 1 гривні) від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочки, при цьому пеня за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, та не може бути більшою за 15 відсотків суми простроченого платежу. Крім того, 10 березня 2024 року відповідач [PERSON] підписала, шляхом накладення ним удосконаленого електронного підпису 03cea0903737a13fece74c3c90802ebd1b22abac467926faa7e9903430a9750fde, Таблицю обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної процентної ставки за договором про споживчий кредиту, а також Паспорт споживчого кредиту «Швидка готівка» (а.с.9-зворот-10, 12). Згідно меморіального ордеру №TR.35198340.28766.65455 від 10 березня 2024 року, АТ «А-Банк» видав [PERSON] кредит у сумі 34300 гривень 00 копійок згідно договору №АВН0СТ155101710057930343 від 10 березня 2024 року (а.с.13-зворот). Таким чином, позивач АТ «Акцент-Банк» належним чином виконав умови вищевказаного кредитного договору та надав відповідачу [PERSON] кредитні грошові кошти в обумовленому договором розмірі. Як вбачається з виписки по кредиту за договором №АВН0СТ155101710057930343 за період з 10 березня 2024 року по 02 квітня 2025 року, відповідач [PERSON] , після отримання кредитних коштів у сумі 34300 гривень 00 копійок, належним чином не виконує взяті на себе зобов`язання за вищевказаним кредитним договором, останній платіж здійснила у період з 11 червня 2024 року по 10 липня 2024 року та у подальшому щомісячних платежів не здійснювала, внаслідок чого у неї виникла заборгованість у сумі 55680 гривень 82 копійки (а.с.14). Відповідно до розрахунку заборгованості за договором №АВН0СТ155101710057930343 від 10 березня 2024 року, укладеного між АТ «Акцент-Банк» та клієнтом [PERSON] , станом на 03 квітня 2025 року, що складений представником АТ «А-Банк», у [PERSON] утворилася заборгованість за вказаним договором у загальній сумі 55742 гривні 70 копійок, що складається з: 33753 гривні 92 копійки загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 20007 гривень 09 копійок загальний залишок заборгованість за процентами; 1981 гривня 69 копійок заборгованість за пенею, яка нарахована за період з 11 жовтня 2024 року по 03 квітня 2025 року (а.с.13). Разом з тим, Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період воєнного стану» від 15 березня 2022 року №2120-ІХ, серед іншого, внесено зміни до розділу Прикінцеві та перехідні положення ЦК України та доповнено його пунктом 18 наступного змісту: «У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцяти денний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем)». Тобто в період існування особливих правових наслідків - протягом дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування, до позичальника застосовуються особливі наслідки звільнення від сплати неустойки (штрафу, пені) за прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) кредитних зобов`язань. Аналогічний правовий висновок, щодо аналізу п.18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, викладений у постанові Верховного Суду від 12 червня 2024 року у справі №910/10901/23, який, відповідно до положень ч.4 ст.263 ЦПК України, судом застосовується під час ухвалення судового рішення у подібній справі. Згідно правового висновку, що викладений у постанові Верховного Суду від 18 жовтня 2023 року в справі №706/68/23 (провадження №61-8279св23), дія п.18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України розповсюджується на кредитний договір. Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні», з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан, який триває по теперішній час. Враховуючи вищевикладене та приймаючи до уваги, що пеня за прострочення відповідачем [PERSON] виконання грошового зобов`язання за кредитним договором\~ №АВН0СТ155101710057930343 від 10 березня 2024 року нарахована у період дії в Україні воєнного стану, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для стягнення з відповідача на користь позивача пені у сумі 1981 гривня 69 копійок за прострочення виконання грошового зобов`язання за вказаним кредитним договором. При цьому, доказів погашення відповідачем [PERSON] вищевказаної заборгованості за кредитним договором, в частині тіла кредиту та процентів, позивачу АТ «Акцент-Банк», матеріали справи не містять. Відповідно до ст.525, 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язань або одностороння зміна його умов не допускається. Згідно ст.536 ЦК України, за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом законодавства. Відповідно до ч.1 ст.626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно ст.629 ЦПК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до ст.610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання /неналежне виконання/. Згідно ст.611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання наступають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до ст.625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. З урахуванням вищевикладеного та приймаючи до уваги, що відповідач [PERSON] не виконує належним чином зобов`язання щодо погашення заборгованості за кредитним договором в обумовлені договором строки, суд приходить до висновку, що позовні вимоги АТ «Акцент-Банк» підлягають частковому задоволенню та з відповідача на користь позивача слід стягнути заборгованість за кредитним договором у загальній сумі 53761 гривня 01 копійка, з яких: 33753 гривні 92 копійки загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 20007 гривень 09 копійок загальний залишок заборгованість за процентами. Відповідно ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно платіжного доручення №6005315476582 від 03 квітня 2025 року, позивачем при поданні даної позовної заяви до суду сплачений судовий збір у сумі 2422 гривні 40 копійок (а.с.1). Приймаючи до уваги, що позовні вимоги АТ «Акцент-Банк» підлягають частковому задоволенню, відтак, відповідно до вимог ч.1 ст.141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача необхідно стягнути частину сплаченого позивачем судового збору при зверненні до суду, пропорційно до суми задоволених судом вимог. Так, 53761 гривня 01 копійка відповідає 96,44% від заявленої ціни позову 55742 гривні 70 копійок, отже саме такий відсоток від сплаченого позивачем судового збору слід стягнути з відповідача на користь позивача (96,44% від 2422 гривні 40 копійок становить 2336 гривень 16 копійок). На підставі вищевикладеного,

Outcome: partial