Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-26 00:00:00

04.10.2024 позивач звернулася до Чуднівського районного суду Житомирської області з позовом до відповідача про надання додаткового строку для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її брата [PERSON] , який помер [INFO] . В обґрунтування позовних вимог зазначає, що [INFO] помер її брат [PERSON] , [INFO] , який проживав в с. Подолянці Житомирського (до перейменування Чуднівського) району та був спадкоємцем майна їхньої з позивачем померлої [INFO] матері [PERSON] , 1922 року народження, після смерті якої успадкував та зареєстрував право власності на земельну ділянку площею 2,1003 га, кадастровий номер 1825883600:01:000:0051, що знаходиться на території Кілківської сільської ради. Оскільки родини та будь-яких інших спадкоємців у брата не було, після його смерті в серпні 2023 позивав звернулася до державного нотаріуса Чуднівської державної нотаріальної контори Житомирської області із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. Однак нотаріусом їй було відмовлено у зв`язку зі спливом шестимісячного строку, визначеного законодавством. Встановлений законом строк для прийняття спадщини закінчився 19.06.2023, проте в цей строк позивачка не зверталася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті брата, оскільки останній повідомили, що на час введеного воєнного стану в Україні строк для прийняття спадщини становить 1 рік. Крім того, відповідь від нотаріуса, датовану 31.08.2024, позивачка отримала в вересні 2024 року, так як вона була направлена на адресу місця реєстрації, за якою позивачка не проживає. Посилаючись на те, що позивачем було пропущено строк для прийняття спадщини із поважних причин, [PERSON] просила суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті брата, протягом двох місяців з дня набрання рішенням суду законної сили. Ухвалою суду від 03.02.2025 у справі відкрито провадження за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 04.03.2025 підготовче провадження у цивільній справі відкладено та витребувано від державного нотаріуса Чуднівської державної нотаріальної контори Житомирської області інформацію зі Спадкового реєстру щодо наявності або відсутності спадкової справи щодо майна померлого [PERSON] , [INFO] . Ухвалою суду від 10.04.2025 підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті. У судовому засіданні позивач свої вимоги підтримала та просила суд їх задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, до суду подав заяву про розгляд справи без участі представника Вільшанської сільської ради за наявними матеріалами справи. Дослідивши матеріали справи, оцінивши та давши належну оцінку зібраним по справі доказам, вислухавши пояснення представника позивача, суд дійшов наступних висновків. Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Чуднівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 22.06.2023, [PERSON] помер [INFO] (а.с.8) Відповідно до копій свідоцтв про народження серії [NUMBER] та серії [NUMBER] , [PERSON] є рідною сестрою покійного [PERSON] (а.с.9). Після смерті їх матері [PERSON] , 1922 р.н., спадкоємцем майна померлої став [PERSON] , який відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом виданого [PERSON] , державним нотаріусом Чуднівської державної нотаріальної контори успадкував земельну ділянку площею 2, 1003 га, що розташована на території Кілківської сільської ради Чуднівського району Житомирської області, належну спадкодавиці на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯБ №228143, яку в подальшому зареєстрував, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с.10,11). Відповідно до відповіді державного нотаріуса Назарця Д.В. Чуднівської державної нотаріальної контори Спічек Н.В., відмовлено у прийнятті заяви щодо видачі свідоцтва про право на спадщину після померлого [INFO] [PERSON] , у зв`язку із пропуском встановленого законом строку (а.с.12). Згідно з актом №354 від 18.09.2024 [PERSON] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , однак, фактично проживає за адресою: [ADDRESS] (а.с.14). Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №80366250 спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась (а.с.44). Аналізом наданих суду доказів підтверджуються родинні зв`язки позивача зі спадкодавцем. Відповідно до загальних положень про спадкування, викладених у статтях 1220, 1222, 1270 ЦК України, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, початком перебігу якого є час її відкриття. За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно із частиною першою статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. За положеннями частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї норми поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, незнання приписів закону тощо, то немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Відповідно до постанови Верховного суду від 20.03.2024 у справі №545/1231/23, висловлено правову позицію, що оцінка поважності причин пропуску строку прийняття\~спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття\~спадщини й до спливу шестимісячного\~строку, встановленого законом для її\~ прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для\~прийняття\~спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного\~строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Вирішуючи питання поважності причин пропуску позивачем шестимісячного\~строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для\~прийняття\~спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Обґрунтовуючи поважність причин пропуску визначеного\~частиною першою статті 1270 ЦК України\~строку для\~прийняття\~спадщини, [PERSON] посилалася на те, що строк для подачі заяви про прийняття спадщини, який закінчився 19.06.2023, пропустила у зв`язку з невірною поінформованістю про строки прийняття спадщини, оскільки вважала, що на час введеного воєнного стану в Україні цей строк становить один рік, а тому з відповідною заявою для прийняття спадщини вона не звернулась з пропустом шестимісячного терміну. Згідно з п. 3 постанови КМУ від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції чинній по 28.06.20022, було установлено, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Водночас відповідні зміни щодо строків прийняття спадщини не були внесені до ЦК України, а відтак норми постанови КМУ від 28.02.2022 №164 не змінюють та не зупиняють визначених ст. 1270 ЦК України строків для прийняття спадщини. Водночас норми вищевказаної постанови КМУ від 28.02.2022 №164 щодо зупинення перебігу строку для прийняття спадщини є такими, що вводять в оману спадкоємців, та у даному випадку, як стверджує позивач, зумовили пропуск нею строку для прийняття спадщини. Таким чином, суперечності у нормах чинного законодавства щодо строків прийняття спадщини, які існували на початку вторгнення російської федерації до України та припали на період відкриття спадщини спадкодавцем у цій справі, зумовили невизначеність позивача щодо конкретних чітких термінів для прийняття спадщини. При цьому, суд наголошує, що Закон не повинен суперечити принципам верховенства права, має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у питаннях його застосування та наслідків дії норм. В протилежному випадку втручання держави у право власності особи не буде відповідати «справедливому балансу», який має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини, яка нестиме «індивідуальний і надмірний тягар». Зважаючи на зазначені обставини справи, а також враховуючи те, що відновлення права на прийняття спадщини позивачем не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб, враховуючи відсутність інших спадкоємців, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску [PERSON] строку для подання заяви про прийняття спадщини, а тому позовні вимоги останньої є обгрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved