Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-27 00:00:00

До Червонозаводського (тепер Основ`янського) районного суду м. Харкова звернувся представник позивача [PERSON] адвокат Апазіді К.Ю. з позовом до відповідачів приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Цимбал Сергія Володимировича, приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Бабенко Дмитра Анатолійовича, Державного підприємства «Сетам», [PERSON] про визнання електронних торгів недійсними. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 02.11.2021 представник АТ КБ «Приватбанк» звернувся до приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А. із заявою про відкриття виконавчого провадження по виконанню виконавчого листа №644/10136/20 виданого Орджонікіджевським районним судом м. Харкова від 23.06.2021 про стягнення з [PERSON] на користь АТ КБ «Приватбанк» заборгованості в розмірі 276175,44 грн. 02.11.2021 приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження №67359352. Під час виконавчого провадження проведена оцінка майна, а саме: земельної ділянки кадастровий номер 6310138800:03:017:0062, площею 0,0991 га, що розташована за адресою: [ADDRESS] , станом на 29.12.2021 складає 178\~370,00 грн.; житлового будинку загальною площею 85,4 кв.м., що розташований за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна : 1797080563101, станом на 29.12.2021 складає 230\~300,00 грн. В подальшому ДП «Сетам» 08.02.2024 здійснило реалізацію вищевказаного майна шляхом проведення електронних торгів через веб-сайт у мережі Інтернет. 01.03.2024 приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Цимбалом С.В складено акт про проведені електронні торги за змістом відповідно до протоколу проведення електронних торгів №605410, сформованого 08.02.2024 ДП «Сетам» переможцем вищевказаних торгів по вказаному майну визнано учасника [PERSON] . Позивач просить суд «Визнати недійсними електронні торги з реалізації нерухомого майна: житлового будинку, загальною площею 85,4 кв. м., що розташований за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 1797080563101 та земельної ділянки для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), площею 0,0991 га, кадастровий номер 6310138800:03:017:0062, що розташована за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна №1870589463101 від 08.02.2024 у виконавчому провадженні № 67264188.» 2. «Визнати недійсними та скасувати протоколи № 605410 проведених електронних торгів від 08.02.2024 та № 606267 від 23.02.2024, а також акт від 01.03.2024 про проведені електронні торги з реалізації арештованого майна, виданий та затверджений приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Цимбалом Сергієм Володимировичем у виконавчому провадженні № 67264188. 3. «Визнати недійсним та скасувати свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів), серія та номер: 334, виданий 08.03.2024, видавник: ПН ХМНО Межева І.М. щодо нерухомого майна: житлового будинку, загальною площею 85,4 кв. м., що розташований за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 1797080563101 та земельної ділянки для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), площею 0,0991 га, кадастровий номер 6310138800:03:017:0062, що розташована за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна №1870589463101» на підставі того, що майно, що було реалізовано на електронних торгах 08.02.2024 року, а саме вищевказаний житловий будинок та земельна ділянка нібито здійснено без повідомлення позивача (боржника за виконавчим провадженням) про вартість проведеної оцінки як земельної ділянки, так і житлового будинку, без направлення повідомлення про оцінку приватним виконавцем та без роз`яснення права на оскарження результатів оцінки, та нібито матеріали виконавчого провадження не місять підтверджень відправки боржнику. Також позивач посилається, як на підставу свого позову, на своє непогодження з результатами оцінки майна визначеною у звітах: як про вартість земельної ділянки, так і про вартість житлового будинку на цій земельній ділянці, визначені суб`єктом оціночної діяльності від 29.12.2021 року з посиланням на те, що позивач вважає, що у зв`язку із введенням в країні воєнного стану, давністю звітів та розташування такого майна майже в центрі міста, ціна майна зазначена у звітах є значно заниженою. Позивач посилається, що в порушення законодавства в результаті того, що нібито він не був ознайомлений з результатами звітів, відповідно був позбавлений можливості оскаржити звіти в частині вартості майна. Позивач посилається на те, що нібито матеріали виконавчого провадження не містять доказів того, що приватний виконавець чи оцінювач звертались до позивача з вимогою забезпечити доступ оцінювача до об`єкта оцінки, тобто за аргументами позивача оцінка спірного нерухомого майна була проведена з порушенням закону, так як оцінювачем не були оглянуті об`єкти оцінки, та оцінка є очевидно заниженою, а тому не підлягає застосуванню на думку позивача Також позивач посилається на те, що у зв`язку з тим, що електронні торги вже відбулись та визначений новий власних спірного нерухомого майна (відповідач [PERSON] ) є недоречним та неефективним (неправильним) способом захисту з його боку оскарження результатів оцінки та порядку оцінки, та є необхідність з`ясувати це питання саме під час розгляду його вимог про визнання електронних торгів від 08.02.2024 року недійсними у цій справі. Позивач посилається\~на те,\~що позовні\~вимоги №\~2\~та №\~3\~(про\~визнання недійсними\~та скасування\~двох протоколів\~проведення електронних\~торгів та\~акту від\~01.03.2024\~року та\~визнання недійсним\~та скасування\~свідоцтва виданого\~08.03.2024\~року на\~нерухоме майно\~на ім`я\~ [PERSON] )\~ \~є похідними\~вимогами позивача\~ та\~їх задоволення\~залежить від\~задоволення основної\~заявленої позивачем\~вимоги,\~а саме\~вимоги про\~визнання електронних\~торгів недійними. В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги, в судових дебатах участі не брав, надав суду заяву про розгляд справи без його участі. Відповідачі, а саме: представник [PERSON] - адвокат Гринченко Т.М. та приватний виконавець виконавчого округу Харківської області Цимбал С.В. заперечували проти задоволення позову, а інші відповідачі: приватний виконавець виконавчого округу Харківської області Бабенко Дмитро Анатолійович, Державне підприємство «Сетам» в судове засідання не з`явилися, були належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи. Суд, заслухав думку учасників процесу, дослідивши письмові докази, приходить до висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до Постанови Великої Палати Верховного Суду від 04.07.2023 року у справі № 233/4365/18; провадження № 14-962цс 21 при розгляді справи про визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів та акта про проведені електронні торги, здійснено правові висновки. Так у вказаній справі позивач звернувся до суду з вимогами про визнання недійсними не тільки електронних торгів із реалізації арештованого приміщення, але й протоколу та акта про проведені прилюдні торги. Суд першої інстанції відмовив у задоволенні позову. Апеляційний суд це рішення підтримав. Велика Палата Верхового Суду з відмовою у задоволенні вимог про визнання недійсними протоколу й акта про проведені прилюдні торги погодилась, але з інших мотивів, ніж ті, які були наведені судами попередніх інстанцій. Так, за змістом статей 15 і 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що застосування конкретного способу захисту цивільного права чи інтересу залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Інакше кажучи, суд має захистити право чи інтерес у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (постанови від 5 червня 2018 року у справі № 338/180/17 (пункт 57), від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16 (пункт 40), від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц, від 11 вересня 2019 року у справі № 487/10132/14-ц (пункт 89), від 16 червня 2020 року у справі № 145/2047/16-ц (пункт 7.23), від 15 вересня 2020 року у справі № 469/1044/17), від 26 січня 2021 року у справі № 522/1528/15-ц (пункт 58), від 16 лютого 2021 року у справі № 910/2861/18 (пункт 98), від 15 червня 2021 року у справі № 922/2416/17 (пункт 9.1), від 22 червня 2021 року у справах № 334/3161/17 (пункт 55) і № 200/606/18 (пункт 73), від 29 червня 2021 року у справі № 916/964/19 (пункт 7.3), від 31 серпня 2021 року у справі № 903/1030/19 (пункт 68), від 26 жовтня 2021 року у справі № 766/20797/18 (пункт 19), від 23 листопада 2021 року у справі № 359/3373/16-ц (пункт 143), від 14 грудня 2021 року у справі № 643/21744/19 (пункт 61), від 25 січня 2022 року у справі № 143/591/20 (пункт 8.31), від 8 лютого 2022 року у справі № 209/3085/20 (пункт 21), від 9 лютого 2022 року у справі № 910/6939/20 (пункт 11.87), від 22 лютого 2022 року у справі № 761/36873/18 (пункт 9.21), від 13 липня 2022 року у справі №363/1834/17 (пункт 56), від 28 вересня 2022 року у справі № 483/448/20 (пункт 9.64), від 14 грудня 2022 року у справі №477/2330/18 (пункт 55). Спосіб захисту права є ефективним тоді, коли він забезпечуватиме поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантуватиме можливість отримати відповідну компенсацію. Тобто цей захист має бути повним і забезпечувати у такий спосіб досягнення мети правосуддя та процесуальну економію (постанова Великої Палати Верховного Суду від 22 вересня 2020 року у справі № 910/3009/18 (пункт 63), від 8 лютого 2022 року у справі № 209/3085/20 (пункт 24), від 21 вересня 2022 року у справі № 908/976/190 (пункти 5.6, 5.9)). Згідно з принципом процесуальної економії штучне подвоєння судового процесу (тобто вирішення одного спору у декількох судових справах в одній чи декількох судових юрисдикціях) є неприпустимим. Вирішення справи у суді в одному судовому процесі має усунути необхідність у новому зверненні до суду для вжиття додаткових засобів захисту (постанова Великої Палати Верховного Суду від 22 вересня 2020 року у справі № 910/3009/18 (пункт 63), від 19 січня 2021 року у справі №916/1415/19 (пункт 6.13), від 26 січня 2021 року у справі №522/1528/15-ц (пункт 82), від 2 лютого 2021 року у справі № 925/642/19 (пункт 50), від 6 квітня 2021 року у справі № 910/10011/19 (пункт 94), від 20 жовтня 2021 року у справі № 9901/554/19 (пункт 19), від 8 лютого 2022 року у справі № 209/3085/20 (пункт 24), від 21 вересня 2022 року у справі 908/976/190 (пункт 5.6), від 22 вересня 2022 року у справі № 462/5368/16-ц (пункт 44)). Інакше кажучи, не є ефективним той спосіб захисту, який у разі задоволення відповідного позову не відновлює повністю порушене, оспорюване право, а відповідне судове рішення створює передумови для іншого судового процесу, у якому буде відбуватися захист права позивача, чи таке рішення об`єктивно неможливо буде виконати (п.29 Постанови ВП від 04.07.2023 року). Обрання позивачем неналежного та неефективного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови у позові (постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 січня 2021 року у справі № 916/1415/19 (пункт 6.21), від 2 лютого 2021 року у справі № 925/642/19 (пункт 54), від 6 квітня 2021 року у справі № 910/10011/19 (пункт 99), від 22 червня 2021 року у справі № 200/606/18 (пункт 76), від 2 листопада 2021 року у справі № 925/1351/19 (пункт 6.56), від 25 січня 2022 року у справі № 143/591/20 (пункт 8.46), від 23 листопада 2021 року у справі № 359/3373/16-ц (пункт 155). Велика Палата Верховного Суду зауважує, що у кожній справі за змістом обґрунтувань позовних вимог, наданих позивачем пояснень тощо суд має встановити, якого саме результату хоче досягнути позивач унаслідок вирішення спору. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим кодексом (пункт 4 частини п`ятої статті 12 ЦПК України). Виконання такого обов`язку пов`язане, зокрема, з тим, що суд має надавати позовним вимогам належну інтерпретацію, а не тлумачити їх лише буквально (див., наприклад, постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 червня 2021 року у справі № 9901/172/20 (пункти 1, 80-81, 83), від 1 липня 2021 року у справі № 9901/381/20 (пункти 1, 43-47), від 26 жовтня 2021 року у справі № 766/20797/18 (пункти 6, 20-26, 101, 102), від 1 лютого 2022 рокуу справі № 750/3192/14 (пункти 4, 26, 47), від 22 вересня 2022 року у справі № 462/5368/16-ц (пункти 4, 36)). У справі № 233/4365/18 у Постанові Великої Палати Верховного Суду зазначено, що суду належить, зокрема, вирішити, чи є належними й ефективними у спірних правовідносинах вимоги про визнання недійсними протоколу й акта про проведені електронні торги (п.32) Велика Палата Верховного Суду вже зазначала, що реалізація майна на прилюдних торгах полягає у продажу цього майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на нього до покупця - переможця прилюдних торгів. Тому, враховуючи передбачені законодавством щодо прилюдних торгів особливості, проведення таких торгів є правочином. Такий висновок узгоджується з приписами статей 650, 655 і частини четвертої статті 656 ЦК України, які відносять до договорів купівлі-продажу купівлю-продаж на\~публічних торгахі визначають, що до таких договорів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті (постанови Великої Палати Верховного Суду від 2 листопада 2021 року у справі № 925/1351/19 (пункти 6.17-6.18) та від 7 липня 2020 року у справі №\~438/610/14-ц (пункти 38-39), від 6 липня 2022 рокуу справі № 914/2618/16\~(пункт 32), від 28 вересня 2022 року у справі №\~483/448/20\~(пункт 9.66)). Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким\~власником\~відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, - державна виконавча служба й організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є їхній переможець. Виходячи з наведеного, сторонами договору, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці - державна виконавча служба й організатор цих торгів, та покупець - переможець торгів (див. постанови від 5 червня 2018 року у справі № 910/856/17 (пункти 40-41), від 7 липня 2020 року у справі № 438/610/14-ц (пункт 56)). Оскільки продаж майна на публічних торгах є правочином, то оскаржити останній можна за певних умов (зокрема, у разі ефективності такого способу захисту для позивача), а не протокол як документ, який засвідчує вчинення цього правочину. Вимоги про визнання недійсними протоколу публічних торгів є неналежним і неефективним способом захисту. Такий самий підхід слід застосовувати і щодо оскарження іншого документа - акта про проведені електронні торги (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від\~15 вересня 2022 року у справі № 910/12525/20 (пункт 104), від 28 вересня 2022 року у справі №\~483/448/20 (пункт 9.66)). З огляду на наведене неналежними та неефективними є відповідні дві вимоги позивача. Відповідно суд вважає, що вимоги про визнання недійсними протоколу проведення електронних торгів, акта реалізації та свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів є неналежними (неефективними) способами захисту. У зв`язку з цим у задоволенні вказаних вимог належить відмови саме з цієї підстави. (Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 21.08.2023 року у справі №727/5112/20). Таким чином суд приходить до висновку, що позовна вимога під № 2 не підлягає задоволенню, так як вказані вимоги є неналежними та неефективними, та вказані документи, не є документами, що посвідчують вчинення правочину, а лише видаються та оформлюються за результатами вчиненого правочину, та їх навіть теоретичне скасування або визнання незаконними в жодному випадку не поновить будь-яких прав заінтересованої особи. Практика Верховного Суду є незміною в цій частині протягом багатьох років, та чітко зазначає, про необхідність відмовляти в задоволенні таких вимог позовних заяв. ІІ. Щодо позовної вимоги № 3 (визнати недійсним та скасувати свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів виданого 08.03.2024 року на ім`я [PERSON] ), необхідно зазначити що вказана позовна вимога також не підлягає задоволенню на підставі наступного: \~ \~ \~ \~Вимоги про\~визнання недійсними\~протоколу проведення\~електронних торгів,\~акта реалізації\~ та свідоцтва про\~придбання майна\~з прилюдних\~торгів є неналежними (неефективними) способами захисту. У зв`язку з цим у задоволенні вказаних вимог належить відмовити саме з цієї підстави (Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 21.08.2023 року у справі №727/5112/20.) Належним способом захисту прав і законних інтересів позивача є визнання електронних торгів недійсними, а інші позовні вимоги про визнання недійсним та/або скасування протоколу проведення електронних торгів, акту реалізації, Свідоцтва про придбання майна, є неефективним способом захисту порушеного права, оскільки відновлення прав особи, яка оспорює правочин купівлі-продажу майна з електронних торгів, охоплюється вимогою про визнання торгів недійсними, відповідно при доведеності таких вимог та підстав. Відповідно позовна вимога № 3, а саме визнати недійсним та скасувати свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів виданого 08.03.2024 року на ім`я відповідачки [PERSON] не підлягає задоволенню, так є неналежним та неефективним способом захисту, що є самостійною та достатньою підставою для відмови в задоволення позовних вимог в цій частині. ІІІ. Щодо позовної вимоги № 1 про визнання недійсними електронних торгів від 08.02.2024 року з реалізації нерухомого майна у виконавчому провадженні № 67264188, необхідно зазначити, що вказана позовна вимога також не підлягає задоволенню, на підставі наступного: \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~В цій частині вимог необхідно аналізувати підстави, за якими позивач просить визнати електронні торги недійсними, а саме позивачем вказані наступні підстави: 1)Його непогодження з результатами оцінки майна визначеною у звітах: як про вартість земельної ділянки, так і про вартість житлового будинку на цій земельній ділянці, визначені суб`єктом оціночної діяльності від 29.12.2021 року з посиланням на те, позивач вважає, що у зв`язку із введенням в країні воєнного стану, давністю звітів та розташування такого майна майже в центрі міста, ціна майна зазначена у звітах є значно заниженою; 2)Позивач посилається, що в порушення законодавства в результаті того, що нібито він не був ознайомлений з результатами звітів, відповідно був позбавлений можливості оскаржити звіти про оцінку в частині вартості майна; 3)Позивач посилається на те, що нібито матеріали виконавчого провадження не містять доказів того, що приватний виконавець чи оцінювач звертались до позивача з вимогою забезпечити доступ оцінювача до об`єкта оцінки, тобто за аргументами позивача оцінка спірного нерухомого майна була проведена з порушенням закону так, як оцінювачем не були оглянуті об`єкти оцінки, та оцінка є очевидно заниженою, а тому не підлягає застосуванню на думку позивача 4)За текстом позовної заяви під час обґрунтування підстав позову позивач посилається на те, що у зв`язку з тим, що електронні торги вже відбулись та визначений новий власних спірного нерухомого майна (відповідач [PERSON] ) є недоречним та неефективним (неправильним) способом захисту з його боку оскарження результатів оцінки та порядку оцінки, та є необхідність з`ясувати це питання саме під час розгляду його вимог про визнання електронних торгів від 08.02.2024 року недійсними у цій справі з посиланням на постанови ВС. На підставі заявлених позивачем суд зазначає наступне: Тлумачення статей 215, 216 ЦК України свідчить, що для визнання судом оспорюваного правочину недійсним необхідним є: пред`явлення позову однією із сторін правочину або іншою заінтересованою особою; наявність підстав для оспорення правочину; встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Як наявність підстав для визнання оспорюваного правочину недійсним, так і порушення суб`єктивного цивільного права або інтересу особи, яка звернулася до суду, має встановлюватися саме на момент вчинення оспорюваного правочину. За змістом частини першої статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його вчинення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів. Тому підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 2 травня 2018 року у справі № 910/10136/17) \~ \~ \~ \~За змістом частини першої статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства. Згідно із частиною четвертою статті 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. З аналізу змісту частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами договору купівлі-продажу є продавець і покупець. Відчуження майна\~з електронних\~торгів належить\~до угод\~купівлі-продажу\~і така\~угода може\~визнаватися недійсною\~в судовому\~порядку з\~підстав недодержання\~в момент\~її вчинення вимог, установлених частинами 1-3 та частинами 5, 6 статті 203 ЦК, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (частина 1 статті 215 цього Кодексу). Для застосування наслідків недотримання вказаних вимог, при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів (постанова Великої Палати Верховного Суду від 15 січня 2020 року у справі № 367/6231/16-ц (провадження № 14-529цс19). Дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину. У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року у справі № 668/5633/14-ц, зазначено, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Тобто, для визнання судом торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання торгів недійсними (порушення правил проведення торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, який діяв на час проведення оспорюваних електронних торгів (далі - Порядок). Підставою для пред`явлення позову про визнання електронних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. Згідно постанов ВП ВС від 21.11.2018 р. №465/650/16-ц та від 23.01.2019 р. №522/10127/14-ц, правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин. Так, необхідно зазначити, що за змістом позову позивач взагалі не посилається на будь-які нібито порушення, що мали місце саме на момент проведення електронних торгів, та відповідно не посилається на порушення його чітко визначених прав на момент торгів, та в чому полягає таке порушення прав, що відповідно у цій частині вимог підтверджує обставину того, що ця заявлена ним вимога про визнання електронних торгів заявлена абсолютно безпідставно, так як відсутнє посилання на жодне нібито порушення саме Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, який діяв на час проведення оспорюваних електронних торгів, та не вказано в чому саме полягає нібито таке порушення, та яким чином це порушення вплинуло саме на права позивачки у цій справі та на результат торгів. Єдине посилання за змістом позовної заяви [PERSON] є посилання на п.3 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 (станом на час формування заявки про проведення електронних торгів), де передбачено, наступне: Виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення сторін із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім шістнадцятим пункту 2 цього розділу. \~ \~ \~ \~Відповідно абз. № 3-16 пункту 2 Розлілу ІІ Порядку передбачено : Заявка на реалізацію арештованого майна повинна містити такі дані: -повне найменування відділу державної виконавчої служби або прізвище ім`я, по батькові (за наявності) приватного виконавця, виконавчий округ, номер посвідчення приватного виконавця; -номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчих проваджень; -повні найменування боржника та стягувача, їх адреси, код за ЄДРПОУ для юридичних осіб; -форма реалізації арештованого майна (електронні торги чи торги за фіксованою ціною); -вид майна (зазначається відповідно до категорій, які використовуються на Веб-сайті); -найменування майна, включаючи назву моделі, модифікації та інші складові найменування, які зазначаються згідно з реєстраційною, технічною та іншою документацією або наявними позначками на самому майні; -відомості про майно, яке передається на реалізацію, його склад, характеристики, опис, включно з інформацією про явні дефекти, відсутні елементи, обмежену функціональність (додатково зазначається інформація, визначена\~пунктами 6 10 розділу ІІІ\~цього Порядку); -місцезнаходження майна (для нерухомого майна точна поштова адреса, для рухомого адреса зберігача); -відомості про зберігача майна (найменування, фактична та юридична адреси, телефон, електронна адреса); -відомості про чинні обтяження майна, зареєстровані в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна та Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (з урахуванням відомостей Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державного реєстру іпотек); -вартість майна, що передається на реалізацію, визначена рішенням суду або відповідно до\~статті 57\~Закону України «Про виконавче провадження»; -реквізити рахунку відділу державної виконавчої служби чи приватного виконавця для перерахування коштів; -адреса офіційної електронної пошти відділу державної виконавчої служби чи приватного виконавця; -фото- та/або відеоматеріали; -кваліфікований електронний або власноручний (у випадку, передбаченому\~пунктом 4\~розділу І цього Порядку) підпис начальника відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. В разі якщо заявку на реалізацію арештованого майна подав приватний виконавець, він підписує її самостійно із дотриманням умов, вказаних у цьому пункті. Так матеріалами Виконавчого провадження, що долучені позивачем у фотокопіях, до матеріалів цивільної справи № 646/3175/24 підтверджується повне виконання Приватним виконавцем Бабенко Д.А. вимог, як п.2 так і п. 3 Розділу ІІ Порядку, а саме: 25.10.2021 року приватним виконавцем Бабенко Д.А. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження, де стягувачем був АТ КБ «Приват Банк», боржником був [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ). 25.10.2021 року Постанова про відкриття виконавчого провадження разом із супровідним листом (вих. № 9383) направлено [PERSON] за адресою реєстрації його місця проживання, а саме : [ADDRESS] (та сама адреса яка зазначається позивачем і на теперішній час зі зверненням з цим позовом у справі № 646/3175/24) 27.10.2021 року виконавцем винесена постанова про арешт майна боржника, та цього дня відомості про заборону внесені до реєстру прав на нерухоме майна та направлено боржнику [PERSON] , за вищевказаною адресою. Відомості про вжиті заходи вказано у заявці виконавця на реалізацію майна на електронних торгах. 09.11.2021 року винесена Постанова про опис та арешт майна боржника, які разом із супровідним листом за вих. № 10142 направлено 10.11.2021 року божнику [PERSON] . В описі житловий будинок та земельна ділянка за адресою [ADDRESS] призначено відповідальним зберігачем представника стягувача АТ КБ «ПриватБанк» Ладікова О.Б. 22.11.2021 року Постановою виконавця про призначення суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні, а саме ТОВ «Експертна оцінка майнових прав». Вказана постанова разом із супровідним листом (вих. № 12159) направлена сторонам виконавчого провадження, в тому числі і боржнику, за вищевказаною адресою. 24.12.2021 року приватним виконавцем Бабенко Д.А. складено Акт приватного виконавця у ВП № 67264188 у присутності понятих для перевірки виконання рішення боржником, здійснено вихід за адресою: [ADDRESS] , в якому становлено: приватним виконавцем був здійснений виїзд за вказаною адресою для забезпечення проведення оцінки описаного майна суб`єкту оціночної діяльності. В ході проведення виконавчих дій було виявлено будинок в зруйнованому стані, боржника не виявлено, в акті містяться дані та підписи понятих). 29.12.2021 року суб`єктом оціночної\~діяльності ТОВ «Експертна оцінка майнових прав» підготовлено 2 звіти про оцінку: 1)\~Звіт про\~оцінку земельної\~ділянки кадастровий номер 631011388800:03:017:0062 площею 0,0991 га за адресою [ADDRESS] вартість якої оцінено в 178\~370 гривень (станом на день оцінки 29.12.2021 року), мета оцінки саме для визначення початкової ціни лоту для проведення електронних торгів. Так, за змістом звіту про оцінку земельної ділянки в п.1.3. зазначено: «оцінка вартості здійснюється на підставі неупередженого його вивчення та у відповідності з існуючими нормами української та міжнародної практики оцінки майнових прав. З цією метою було проведено обстеження оцінюваних будівель, вивчена відповідна технічна документація, зібрана інформація про технічний стан об`єкту оцінки, відомості про його використання, ринок продажу та оренди подібного майна, виконаний відновлювальний аналіз вищевказаної інформації та здійснено розрахунки вартості» Оцінка має знімки кадастрової карти земельної ділянки та фотознімки на місцевості. Розділ 10 абз. 2 Звіту про оцінку земельної ділянки містить інформацію, цитую «оцінювачем проведено безпосередню інспекцію об`єкта». На звіті мається відмітка про отримання його приватним виконавцем Бабенко Д.А. 12.01.2022 року. 2)\~Звіт про\~оцінку житлового\~будинку загальною\~площею 85,4\~м.кв.,\~розташованого за\~адресою [ADDRESS] \~ ринкова\~вартість якого\~визначена 230\~300\~гривень (станом на день оцінки 29.12.2021 року). Мета оцінки: визначення початкової ціни продажу для проведення електронних торгів описаного та арештованого майна боржника у ВП № 67264188. Так, за змістом звіту про оцінку житлового будинку в п.1.3. зазначено: « оцінка вартості здійснюється на підставі неупередженого його вивчення та у відповідності з існуючими нормами української та міжнародної практики оцінки майнових прав. З цією метою було проведено обстеження оцінюваних будівель, вивчена відповідна технічна документація, зібрана інформація про технічний стан об`єкту оцінки, відомості про його використання, ринок продажу та оренди подібного майна, виконаний відновлювальний аналіз вищевказаної інформації та здійснено розрахунки вартості». Оцінка має знімки кадастрової карти земельної ділянки та фотознімки житлового будинку на місцевості. Розділ 10 абз. 2 Звіту про оцінку земельної ділянки містить таку інформацію: «оцінювачем проведено безпосередню інспекцію об`єкта». На звіті мається відмітка про отримання його приватним виконавцем Бабенко Д.А. 12.01.2022 року. \~ \~ \~ \~Так, Приватний Виконавець Бабенко Д.А, після отримання ним 12.01.2022 року Звітів про оцінку нерухомого майна, виготовлених ТОВ «Експертна оцінка майнових прав» від 29.12.2021, як житлового будинку так і земельної ділянки підготовлено 2 Повідомлення про результати оцінки майна (вих. № 194 та вих. № 195) та цього ж дня 12.01.2022 року були направлені боржнику [PERSON] . \~ \~ \~ \~Вказані повідомлення про результати оцінки майна від 12.01.2022 року, мали інформацію про визначену вартість об`єктів оцінки від 29.12.2021 року та містили інформацію про роз`яснення положення ч.5 ст. 57 ЗУ «Про виконавче провадження», згідно яких у разі якщо сторони виконавчого провадження не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх в судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного (цього) повідомлення. \~ \~ \~ \~Після цього приватним виконавцем була сформована заявка на реалізацію арештованого майна з формою реалізації електронні торги. В заявці відображено всі данні що передбачені п.п. 3-16 пункту 2 Розлілу ІІ Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, який діяв на час вчинення дій. Відповідно до\~вимог ч.ч.1-4\~ст.\~57\~ЗУ «Про\~виконавче провадження»\~в редакції\~на час \~визначення вартості майна боржника. Оцінка майна боржника. Зазаначено, що \~визначення вартості\~майна боржника\~здійснюється за\~взаємною згодою\~сторонами виконавчого\~провадження. У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Звіт про\~оцінку майна\~має бути\~складений не\~раніше дати\~винесення постанови\~про арешт\~такого майна. У\~разі якщо\~сторони виконавчого\~провадження не\~дійшли згоди\~щодо визначення\~вартості майна,\~визначення вартості\~майна боржника\~здійснюється виконавцем\~за ринковими\~цінами,\~що діють\~на день\~визначення вартості\~майна. Для\~проведення оцінки\~за регульованими\~цінами,\~оцінки нерухомого\~майна,\~транспортних засобів,\~повітряних,\~морських та\~річкових суден\~виконавець залучає\~суб`єкта оціночної\~діяльності -\~суб`єкта господарювання. У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна Відповідно до ч.5 ст. 57 ЗУ «Про виконавче провадження» станом на 12.01.2022 року, зазначено, Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Відповідно до\~вимог ч.6\~ст.\~57\~ЗУ «Про\~виконавче провадження» Звіт\~про оцінку\~майна у\~виконавчому провадженні\~є дійсним\~протягом шести\~місяців з\~дня його\~підписання суб`єктом\~оціночної діяльності\~-\~суб`єктом господарювання.\~Після закінчення\~цього строку\~оцінка майна\~проводиться повторно. Якщо строк дійсності звіту про оцінку майна закінчився після передачі майна на реалізацію, повторна оцінка такого майна не проводиться \~ \~ \~ \~Так відповідно\~до ст.\~28\~ЗУ «Про\~виконавче провадження»\~(в\~редакції на\~час спірних\~првовыдносин)\~встановлено,\~копії постанов\~виконавця та\~інші документи\~виконавчого провадження\~(далі\~-\~документи виконавчого\~провадження)\~доводяться виконавцем\~до відома\~сторін та\~інших учасників\~виконавчого провадження,\~надсилаються адресатам\~простим поштовим\~відправленням або доставляються кур`єром, крім постанов про відкриття виконавчого провадження, про повернення виконавчого документа стягувачу, повідомлення стягувачу про повернення виконавчого документа без прийняття до виконання, постанов, передбачених\~пунктами 1-4\~частини дев`ятої статті 71 цього Закону, які надсилаються рекомендованим поштовим відправленням. Боржник вважається повідомленим про початок примусового виконання рішень, якщо йому надіслано постанову про відкриття виконавчого провадження за адресою, зазначеною у виконавчому документі. Документи виконавчого провадження надсилаються стягувачу та боржнику за їхніми адресами, зазначеними у виконавчому документі. У разі зміни стороною місця проживання чи перебування або місцезнаходження документи виконавчого провадження надсилаються за адресою, зазначеною у відповідній заяві сторони виконавчого провадження. Документи виконавчого провадження доводяться до відома або надсилаються адресатам не пізніше наступного робочого дня з дня їх винесення. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 3 ст. 58 ЗУ «Про виконавче провадження» встановлено, що державний виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки, вони мають право подати державному виконавцю заперечення в десятиденний строк з дня надходження повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна рекомендованим листом за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим державним виконавцем. Якщо позивач вважав, що виконавча служба (приватний виконавець) якимось чином порушив його права або інтереси щодо оцінки майна то необхідно обов`язково враховувати - що стосується порушень, допущених державним виконавцем (приватним виконавцем) при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України № 606-XIV від 21 квітня 1999 р. "Про виконавче провадження" (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин), до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо (ст. ст. 18, 24 - 27, 32, 33, 55, 57 цього Закону), то такі дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають та підлягали оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом (зокрема, ч. 7 ст. 24, ч. 4 ст. 26, ч. 3 ст. 32, ч. 3 ст. 36, ч. 2 ст. 57, ст. ст. 55, 85 Закону). \~ \~ \~ \~Отже, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. (постанова Верховного Суду України від 24 жовтня 2012 р. у справі № 6-116цс12). Згідно з розділом VII ЦПК України боржники мають право звернутися до суду зі скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особою державної виконавчої служби під час виконання рішень суду або рішень інших органів (посадових осіб) порушені їх права чи свободи. \~ \~ \~ \~В разі обґрунтованості скарги суд своєю ухвалою зобов`язує державного виконавця або іншу посадову особу державної виконавчої служби задовольнити вимогу заявника та усунути порушення або іншим шляхом поновлює його порушені права чи свободи. Оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців згідно з нормами Закону України «Про виконавче провадження» (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі № 821/197/18/4440/16 (провадження № 11-1200апп18) та від 12 червня 2019 року у справі № 308/12150/16-ц (провадження № 14-187цс19). Дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними (див. постанову Верховного Суду України від 26 серпня 2014 року у справі № 3-36гс14). Дії приватного виконавця щодо визначення оцінки нерухомого майна не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання електронних торгів у цій справі недійсними. Виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації нерухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів, у цьому випадку ДП «Сетам». У своїй Постанові від 11.01.2023 року в справі №522/18088/18 Верховний Суд вказав, що порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження» до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо, підлягають оскарженню у порядку, передбаченому цим Законом. У постановах Верховного Суду від 21.06.2023 року в справі №369/5218/19 та від 07.06.2022 року в справі №487/4684/20 зазначено, що дії приватного виконавця у виконавчому провадженні мають самостійний спосіб оскарження та, відповідно, не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. В даному випадку суд не надає оцінки рішенням, діям, бездіяльності приватного виконавця при здійсненні ним своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження» до призначення прилюдних торгів, оскільки оцінка реалізації таких повноважень до призначення електронних торгів не може бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Також необхідно враховувати, що перші електронні торги щодо спірного нерухомого майна були призначені ще на 26.05.2022 року (відповідно на момент перших електронних торгів оцінка нерухомого майна була дійсною, так як передача майна на електронні торги та перші електронні тоги призначались в рамках 6 місяців з моменту підготовки та складання звітів оцінювачем про ринкову вартість майна), відповідно після передачі майна на торги, чинність звітів про оцінку зберігає свою силу до вищевказаних вимог законодавства, та відповідно майно не підлягало переоцінці. Доводи позивача, що нібито вартість спірного майна під час оцінки занижена бездоказові, та посилання на наступні події, як то військовий стан, - є подіями які наступили в майбутньому після визначення вартості оцінювачем, та введення воєнного стану в державі внаслідок збройної агресії проти України, постійні обстріли, що тривають вже більше 2 років в місті Харкові та нестабільна відповідно економічна ситуація, жодним чином не стала причиною зростання цін на нерухоме майно в місті Харкові. Право власності за [PERSON] було зареєстровано як на житловий будинок і на вищевказану земельну ділянку, що підтверджується Витягом № 369078027 від 08.03.2024 року (про реєстрацію права власності на житловий будинок, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1797080563101), та Витягом № 369078220 від 08.03.2024 року (про реєстрацію права власності на земельну ділянку, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1870589463101). Завірені копії яких надаються до відзиву. \~ \~ \~ \~На електронних торгах 08.02.2024 року щодо нерухомого майна боржника було зареєстровано 12 учасників, які приймали активну участь у торгах та робили свої ставки, відповідно майно на торгах було продано за максимально можливу вартість, яку можна було отримати шляхом продажу на електронних торгах щодо спірного нерухомого майна, з врахуванням великої кількості учасників таких торгів. \~ \~ \~ \~Вказані грошові кошти в розмірі 1\~429\~486 гривень 76 копійок за придбання спірного нерухомого майна сплачені переможцем електронних торгів [PERSON] (відповідно до протоколу № 606267 про проведення електронного аукціону (торгів) від 23.02.2024 року) а саме 23.02.2024 року в повному обсязі. Викладене підтверджується квитанціями, що знаходіться в матеріалах виконавчого провадження, копія якого долучена до матеріалів цивільної справи № 646/3175/24 позивачем по справі. \~ \~ \~ \~Так відповідачкою [PERSON] 23.02.2024 року за платіжною інструкцією № 0.0.3492123068.1, код документу 9334-0719-0897-3204 перераховано грошові кошти в розмірі 1\~000\~000 гривень (один мільйон гривень), призначенні платежу: кошти за придбання на «Сетам» протокол № 606267 від 23.02.2024 року лот № 537295, ЄДРВП № 67679909, платник [PERSON] . \~ \~ \~ \~Також нею 23.02.2024 року за платіжною інструкцією № 0.0.3492161410.1, код документа № 9334-0734-6335-9647 перерахована грошова сума в розмірі 429\~486 гривень 79 копійок, призначення платежу: кошти за придбання на «Сетам» протокол № 606267 від 23.02.2024 року, лот № 537295, ЄДРВП № 67679909, платник [PERSON] . \~ \~ \~ \~Окрім цього нею повністю сплачена винагорода організатору торгів «Сетам» в розмірі 60\~932 гривень 70 копійок 23.02.2024 року, що підтверджується платіжною інструкцією № 0.0.3492098618.1, код документа № 9334-0709-5356-4088, призначення платежу : додаткова винагорода організатора, платник [PERSON] . \~ \~ \~ \~Залишок коштів між ціною продажу спірного нерухомого майна на електронних торгах та розміром стягнення за виконавчим документом на користь АТ КБ «ПриватБанк» та за вирахуванням виконавчого збору знаходиться на депозитному рахунку приватного виконавця Цимбал С.В., які боржник за виконавчим провадженням (відповідно позивач у цій справі) може отримати на свій банківський рахунок протягом року, якщо надасть реквізити свого рахунку виконавцю, та сума що залишилась для виплати боржнику складає 1 000 000 гривень. На\~підставі викладеного,\~

Outcome: dismissed