Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-14 00:00:00

І. КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ. Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Надія-2021» (далі ОСББ «Надія-2021») звернулося до суду із позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості зі сплати внесків на утримання будинку, в якому просить суд стягнути з відповідачів на його користь заборгованість, що виникла у зв`язку з несплатою внесків на утримання багатоквартирного будинку, у сумі 21478,51 гривень, з них: 17393,92 грн. основний борг, 3218,18 грн. 3 % річних, 866,41 грн. інфляційні втрати, а також витрати на професійну правничу допомогу і витрати зі сплати судового збору у розмірі 3028,00 гривень. В обґрунтування позову зазначено, що [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] є співвласниками квартири [ADDRESS] та відповідно по ст. І Закону є співвласником багатоквартирного будинку, у якому створено ОСББ «Надія-2021», яке з 2020 року здійснює управління вказаним багатоквартирним будинком. За протоколом загальних зборів №1 від 31.07.2020 року визначено розмір щомісячних внесків щодо управління будинком на 2021-2023 року з 2-го поверху 5,52 грн. на місяць / 1 кв.м. загальної площі квартири. З 01.04.2024 року рішенням загальних зборів, оформленого протоколом №1-2024 від 06.01.2024 року, змінено розмір щомісячних внесків щодо управління будинком з 2-го поверху на 6,5 грн. на місяць / 1 кв.м. загальної площі приміщення, що належить співвласнику. Відповідачі не виконали належним чином своїх зобов`язань щодо сплати обов`язкових платежів (внесків), які були встановлені рішенням загальних зборів ОСББ «Надія-2021», внаслідок чого існує заборгованість перед позивачем станом на 19.08.2024 року у розмірі 17393,92 грн. ІІ. ЗАЯВИ (КЛОПОТАННЯ) УЧАСНИКІВ СПРАВИ. 17.03.2025\~представником відповідача [PERSON] подано\~відзив на позов,\~в яких\~відповідач позов\~не визнав\~з наступних\~підстав.[PERSON] є власником\~1/4\~частки квартири,\~до якої\~позивач можливо\~надавав послуги\~з обслуговування\~будинку.\~Доказів того,\~що відповідач\~є власником\~іншої частини\~квартири в\~матеріалах справи\~відсутні,\~а також\~доказів надання\~таких доказів\~Позивачем не\~додано.Також, Позивачем не надано належних доказів щодо прострочення відповідачем строків по сплаті внесків на управління багатоквартиним будинком за адресою: [ADDRESS] . Крім того, звертає увагу, що під час дії воєнного стану інфляція та 3 відсотки річних не нараховуються на заборгованість зі сплати житлово-комунальних послуг. З приводу судових витрат зазначає, що заявлені представником позивача витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 5000 грн за підготовку позовної заяви у вказаній справі, та участь в судовому засіданні не підтверджені детальним описом робіт, актом виконаних робіт, договором в якому зазначено вартість робіт та умови іх нарахування та виплати, крім того, просить врахувати, що написання позовної заяви здійснено по аналогічний категорії справ (№333/9188/24, №333/6781/24), а тому не потребує значних затрат часу на виконання таких робіт для адвоката Вишнякова Д.О. Щодо вимог позивача про стягнення з відповідача боргу поза межами загального трьох річного строку позовної давності, тобто нарахованої заборгованості з січня 2021 по серпень 2021 року, просила застосувати наслідки спливу позовної давності, стягнути з Позивача на користь Відповідача -4 витрати на правничу допомогу в сумі 8000 грн. та поновити строк на подання відзиву. 17.03.2025 року на адресу суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив,\~відповідно до\~якої вказує,\~що відзив\~на позовну\~заяву подано\~16.03.2025р.\~у вихідний\~день,\~тобто фактично\~подано у\~день судового\~засідання.\~Отримання Відповідачем\~позовної заяви\~тільки 24.02.2025р.\~(нічим\~не доведено)\~та тривалий\~пошук адвоката\~не можуть\~бути поважними\~причинами для\~поновлення строку\~на подання\~відзиву,\~а тому\~відзив необхідно\~повернути Відповідачу.\~Що стосується\~посилань Відповідача\~на воєнний\~стан,\~поновлення строків\~подання відповіді\~на відзив\~та ін.\~не заслуговують\~на увагу,\~як абсурдні. Також, Позивач зазначає, що посилання Відповідача на той факт, що [PERSON] володіє часткою квартири й тому, він повинен нести відповідальність лише пропорційно його частці також не повинні заслуговувати на увагу, оскільки частки у спільній частковій власності не виділено в натурі й співвласники несуть солідарну відповідальність. По-третє, щодо відсутності в матеріалах даної судової справи доказів прострочення заборгованості. Це твердження Відповідача є таким, що суперечить матеріалам даної судової справи. По-четверте, щодо мораторію на нарахування штрафних санкцій. Позивач зазначає, що внески на утримання багатоквартирного будинку за своєю правовою природою не є комунальним послугами, тому дія постанови КМУ від 05.03.2022р. №206 «Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану» про заборону нараховувати та стягувати неустойку (штрафи, пеню) та інші штрафні санкції, за несвоєчасне чи неповне внесення плати за житловокомунальні послуги не розповсюджується на такі внески. По-п`яте, щодо не підтвердження Позивачем витрат на професійну правничу допомогу. Це твердження Відповідача є таким, що суперечить матеріалам даної судової справи. Таким чином, позивач абсолютно обґрунтовано заявляє до відповідача позовні вимоги про відшкодування завданої йому моральної шкоди, посилаючись на діюче цивільно-правове законодавство України та судову практику Верховного суду України. Щодо застосування строків на позовну давність, зазначає, що Постановою КМУ від 11.03.2020р. № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARSCoV-2» установлено з 12 березня 2020 р. на всій території України карантин. Постановою КМУ від 27.06.2023р. №651 «Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» скасовано з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 р. на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Воєнний стан неодноразово було продовжено. Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020р. №540-IX) було визначено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 Цивільним Кодексом України та строки визначені Господарським кодексом України, а саме ст. 232, 269, 322, 324 продовжуються на строк дії такого карантину. Таким чином, Позивачем не пропущено термін позовної давності. Також, Відповідачем не надано контррозрахунку. Крім того, Позивач зазначає, що 8 000 грн. правової допомоги є абсолютно не співмірним розміром адвокатських витрат Відповідача у судовій справі, в якій порушено усі строки для надання правничої допомоги взагалі (договір про надання правничої допомоги укладено 11.03.2025р., відзив подано до суду 17.03.2025р. у день судового засідання). У судовому засіданні представник позивача адвокат Вишняков Д.О. підтримав викладені позовні вимоги, просив їх задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві. Представник відповідача - адвокат Безрукова С.О. позовних вимог не визнала, з підстав, викладених у відзиві на позов. ІІІ. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ. Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 12.11.2024 року відкрито провадження по справі до [PERSON] , [PERSON] , відмовлено Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку «Надія-2021» в частині позовних вимог до [PERSON] , [PERSON] у зв`язку з їх смертю до пред`явлення позову позивачем. Ухвалою суду від 17.03.2025 року витребувано з Шостої запорізької державної нотаріальної контори (м. Запоріжжя, вул. Чумаченка, буд. 25Б) витяги із Спадкового реєстру про наявність спадкових справ (свідоцтв про право на спадщину) щодо померлої [PERSON] , яка померла [INFO] , а також витяги з реєстру заповітів/спадкових договорів щодо наявності заповітів даного спадкодавця та виданих свідоцтв (у разі їх видачі). Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 18.04.2025 року виключено [PERSON] з кола співвідповідачів у справі у зв`язку з її смертю після пред`явлення позову до суду, у зв`язку з відсутністю відомостей про її правонаступників продовжено розгляд справи за позовною заявою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Надія-2021» до [PERSON] про стягнення заборгованості зі сплати внесків на утримання будинку. Ухвалою суду від 18.04.2025 року позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Надія-2021» до [PERSON] про стягнення заборгованості зі сплати внесків на утримання будинку - залишено без руху, надано строк для виправлення недоліків, шляхом надання суду уточнюючих даних щодо розміру заборгованості стосовно відповідача. ІV. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН. Як вбачається з витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно [PERSON] з 26.06.2008 на праві спільної часткової власності належить частини квартири [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~Згідно з випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, основним видом економічної діяльності ОСББ «Надія-2021» є комплексне обслуговування об`єктів, керівником зазначена [PERSON] . \~ \~ \~ \~На підставі статуту ОСББ «Надія-2021» встановлено, що останнє створено відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» власниками квартир багатоквартирного будинку [ADDRESS] . Завданням і предметом діяльності об`єднання є, зокрема, забезпечення належного утримання багатоквартирного будинку і прибудинкової території. До виключної компетенції загальних зборів належать затвердження кошторису. Співвласник зобов`язаний, зокрема, своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. \~ \~ \~ \~За протоколом загальних зборів №1 від 31.07.2020 року визначено розмір щомісячних внесків щодо управління будинком [ADDRESS] 2021-2023 року з 2-го поверху 5,52 грн. на місяць / 1 кв.м. загальної площі квартири. \~ \~ \~ \~За протоколом №1-2024 від 06.01.2024 року, визначено розмір щомісячних внесків щодо управління будинком, з 01.01.2024 року по 31.03.2024 року, з 2-го поверху 5,52 грн. на місяць / 1 кв.м. загальної площі квартири, а з 01.04.2024 року змінено розмір на 6,5 грн. на місяць / 1 кв.м. загальної площі приміщення, що належить співвласнику. \~ \~ \~ \~З розрахунку заборгованості за внесками на утримання будинку і прибудинкової території вбачається, що станом на 19.08.2024 року заборгованість складає у сумі 21478,51 гривень, з них: 17393,92 грн. основний борг, 3218,18 грн. 3 % річних, 866,41 грн. інфляційні втрати. \~ \~ \~ \~V. МОТИВИ СУДУ ТА ЗАСТОСОВАНІ НОРМИ ПРАВА. Статтею 509 ЦК України, передбачено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. За змістом статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» до виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься: питання про використання спільного майна; затвердження кошторису, балансу об`єднання та річного звіту; визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, обрання та відкликання управителя, затвердження та зміна умов договору з управителем, прийняття рішення про передачу функцій з управління спільним майном багатоквартирного будинку повністю або частково асоціації. Відповідно до ст.12 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» управління багатоквартирним будинком здійснює об`єднання через свої органи управління. За рішенням загальних зборів функції з управління багатоквартирним будинком можуть бути передані (всі або частково) управителю або асоціації. Об`єднання самостійно визначає порядок управління багатоквартирним будинком та може змінити його у порядку, встановленому цим Законом та статутом об`єднання. У статті 16 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» зазначено, що об`єднання має право відповідно до законодавства та статуту об`єднання, зокрема: встановлювати порядок сплати, перелік та розміри внесків і платежів співвласників, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів; здійснювати контроль за своєчасною сплатою внесків і платежів. У свою чергу, співвласник зобов`язаний виконувати рішення статутних органів, прийняті у межах їх повноважень; своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі (стаття 15 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»). Згідно із статтею 17 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» для забезпечення виконання власниками приміщень своїх обов`язків об`єднання має право, зокрема: вимагати від співвласників своєчасної та у повному обсязі сплати всіх встановлених цим Законом та статутом об`єднання внесків і платежів, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів; звертатися до суду в разі відмови співвласника відшкодовувати заподіяні збитки, своєчасно та у повному обсязі сплачувати всі встановлені цим Законом та статутом об`єднання внески і платежі, утому числі відрахування до резервного та ремонтного фондів. Частиною першою статті 20 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», передбачено, що частка співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку встановлюється пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності. Статтею 23 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» передбачено, що внески на утримання і ремонт приміщень або іншого майна, що перебуває у спільній власності, визначаються статутом об`єднання та/або рішенням загальних зборів. Порядок сплати, перелік та розміри внесків і платежів співвласників, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів, встановлюються загальними зборами об`єднання відповідно до законодавства та статуту об`єднання (частина друга статті 21 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»). Статтею 12 Закону України «Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку» передбачено, що невикористання власником належної йому квартири чи нежитлового приміщення або відмова від використання спільного майна не є підставою для ухилення від здійснення витрат на управління багатоквартирним будинком. Згідно зі статтею 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до статті 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору, вимог кодексу, актів законодавства, а при відсутності таких вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно ст.610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ч.1 ст.612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. У ст. 530 ЦК України зазначено, що у випадку, коли у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). обов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства. Отже, законодавством встановлено обов`язок співвласника брати участь в утриманні спільного майна багатоквартирного будинку, рішення загальних зборів ОСББ є обов`язковим до виконання всіма співвласниками. Як вбачається з матеріалів справи з 2020 року об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Надія-2021» надаються послуги з управління (утримання) будинком, у якому розташована квартира, 1/4 частина якої належить на праві власності відповідачу [PERSON] . Відповідач як споживач цих послуг, а також власник нерухомого майна і співвласник приміщень загального користування, у повному обсязі не оплачує вартість фактично наданих послуг з жовтня 2020 року, чим порушує права позивача на отримання плати задля забезпечення статутної діяльності. При цьому з матеріалів справи не вбачається оскарження та визнання недійсними рішеннь ОСББ, оформлених протоколами щодо розмірі внесків, як і не вбачається сплата відповідачем у повному обсязі членських внесків. При зверненні до суду ОСББ надало належні та допустимі докази для стягнення заборгованості із відповідача, як власника квартири. Однак,\~розрахунок заборгованості\~по внескам\~нарахований позивачем\~за загальну\~площу всієї\~квартири,\~хоча відповідачу\~на праві\~власності належить\~лише 1/4\~частини квартири. Як встановлено судом, інші співвласники спірної квартири померли. Таким чином розмір заборгованості за внесками за період з жовтня 2020 року по 22.08.2024 року, який підлягає стягненню з [PERSON] у відповідності до його частки складає 4348,48 грн. (17393,92/4). З приводу 3% річних та інфляційних витрат, то твердження відповідача про їх не нарахування у зв`язку із введенням воєнного стану у країні,не відповідає положенням закону з огляду на наступне. Згідно з Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби від 17.03.2020 року, на період дії карантину або обмежувальних заходів, пов?язаних із поширенням коронавірусної хвороби (Covid-19), та протягом 30 днів з дня його відміни забороняється: нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені) за несвоєчасне здійснення платежів за житлово-комунальні послуги. Постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2022 року №206 встановлено, що до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється: нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги; припинення/зупинення надання житлово-комунальних послуг населенню у разі їх неоплати або оплати не в повному обсязі. Відповідно до ч.2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відповідно до висновку, викладеного Верховним Судом у постанові від 30 листопада 2023 року у справі № 401/983/23 (провадження № 61- 12953св23) предметом регулювання Закону України "Про житлово-комунальні послуги" є відносини, що виникають у процесі надання споживачам послуг з управління багатоквартирним будинком, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення та управління побутовими відходами, а також відносини, що виникають у процесі надання послуг з постачання та розподілу електричної енергії і природного газу споживачам у житлових, садибних, садових, дачних будинках (частина перша статті 2 Закону України "Про житлово-комунальні послуги"). Не є предметом регулювання цього Закону відносини, що виникають між співвласниками, а також між співвласниками та об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку при забезпеченні потреб співвласників шляхом самозабезпечення відповідно до статті 22 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку"(частина друга статті 2 Закону України "Про житлово-комунальні послуги"). Отже законодавчо встановлені обмеження з приводу не застосування 3% річних та інфляції на застосовуються до внесків та обов`язкових платежів ОСББ, оскільки не є житлово-комунальними послугами у розумінні матеріального законодавства. Щодо застосування позовної давності суд зазначає таке. Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Відповідно до п. 12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID - 19, спричиненої корона вірусом SARS-CоV-2» на всій території України встановлено карантин з 12 березня 2020 року до 22 травня 2020 року. Дію карантину неодноразово було продовжено на всій території України, востаннє постановою Кабінету Міністрів України від 25 квітня 2023 року № 383 до 30 червня 2023 року. Отже, беручи до уваги вищевказані положення Постанов Кабінету Міністрів України, встановлений на території України карантин з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), діяв з 12 березня 2020 року до 30 червня 2023 року. Крім того, згідно Указу Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом № 2102-ІХ від 24 лютого 2022 року, в зв`язку з військовою агресією рф проти України, в Україні було введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, з подальшими його продовженнями, який триває і наразі. Законом України від 15 березня 2022 року №2120-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» внесено зміни до ЦК України щодо строків позовної давності. Так, розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України доповнено зокрема п. 19, згідно якого у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії. Пунктом 19 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України (в редакції Закону №3450-IX від 08 листопада 2023 року) встановлено, що у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану. Тобто, виходячи з вищенаведених положень закону, пропущеною слід вважати позовну давність лише за вимогами, що виникли до 12 березня 2017 року. Строк позовної давності за вимогами, що виникли після 12 березня 2017 року, та на які поширюється загальна позовна давність у три роки, вважається продовженим на підставі п. 12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, до закінчення дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), а також зупиненим на строк дії воєнного стану в Україні. Виходячи з викладеного, враховуючи, що позовні вимоги пред`явлені за період з жовтня 2020 суд дійшов висновку про відсутність підстав для застосування позовної давності, про що заявлено стороною відповідача. Відповідно до положень статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Частинами 1,5-7 статті 81 ЦПК України передбачено,що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Згідно статті 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. У спірних правовідносинах саме ОСББ, як позивач повинно довести підстави для нарахування заборгованості по внескам і платежам на утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, та їх розмір, а відповідач спростувати наявність такої заборгованості. Враховуючи наведене, суд вважає, що позивач належними та допустимим доказами довів наявність у відповідача вказаної заборгованості за членськими внесками, однак при розрахунку позивачем не враховано, що [PERSON] належить лише 1/4 частина квартири. З огляду на зазначене, суд вважає, що є підстави для часткового задоволення позовних вимог та стягнення з відповідача заборгованості за внесками та обов`язковими платежами на користь ОСББ у відповідному пропорціному розмірі до його частки у праві власності на квартиру, а саме у розмірі 4348,48 грн. Враховуючи наведене, підлягає перерахуванню й розмір інфляйційних витрат та 3 відсотків річних за трирічний період, який передував зверненню до суду із цим позовом. Згідно зі статтею 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Отже, для належного виконання зобов`язання необхідно дотримуватись визначених у договорі строків, зокрема щодо сплати членських внесків ОСББ, визначених загальними його зборами, а тому прострочення виконання такого зобов`язання є його порушенням. Положеннями статті 611 цього Кодексу передбачено, що в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Зокрема, статтею 625 ЦК України врегульовано правові наслідки порушення грошового зобов`язання, які мають особливості. Так, відповідно до наведеної норми боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3 % річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. З матеріалів справи вбачається, що позивач просив стягнути з відповідача інфляційні витрати та 3% річних за період з 01.01.2021 року по 22.08.2024 року на суму заборгованості за цей період у розмірі 4084,59 грн., тобто без врахування того, що [PERSON] належить тільки 1/4 частка квартири (1021,15 грн.). З огляду на те, що [PERSON] належить тільки 1/4 частка квартири, позов підлягає частковому задоволенню та стягненню заборгованості за внесками ОСББ у розмірі 4348,48 грн. та відповідній зміні розміру інфляційних втрат - 216,60 грн. та 3% річних - 804,55 грн. Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат суд виходить з наступного. Згідно із положеннями ч.1,2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються:1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи, що позовні вимоги задоволено частково, у відповідності до вимог ч.1, п. 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача необхідно стягнути понесені позивачем витрати на сплату судового збору в розмірі 757,00 грн. Також, з огляду на часткове задоволення позовних вимог ОСББ , приймаючи до уваги клопотання обох сторін про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвокатів у відповідності до вимог ч. 6 ст.137 ЦПК України, судові витрати у вигляді витрат на правову допомогу, які понесли сторони під час розгляду справи у суді не підлягають відшкодуванню на підставі положень ч.10 ст. 141 ЦПК України про взаємозарахування таких витрат. На підставі викладеного,

Outcome: partial