Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-28 00:00:00

У грудні 2024 року Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» (далі - ПрАТ «АК «Київводоканал») звернулося до Голосіївського районного суду міста Києва із позовною заявою до [PERSON] про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ПрАТ «АК «Київводоканал» є виконавцем житлово-комунальних послуг на підставі статті 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», а саме: надає послуги з централізованого постачання холодної води та послуги з водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем). [PERSON] є споживачем житлово-комунальних послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення за адресою: [ADDRESS] . Позивач зазначає, що відповідач свої зобов`язання щодо повної та своєчасної оплати спожитих за період з 01 грудня 2018 року по 31 жовтня 2024 року житлово-комунальних послуг належним чином не виконав, у зв`язку з чим за ним рахується заборгованість у розмірі 38 899,35 грн, яка складається із: заборгованості з оплати послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення у розмірі 37 363,38 грн; 28,36 грн заборгованості зі сплати внеску за обслуговування вузлів комерційного обліку; 1 507,61 грн заборгованості з внесення плати за абонентське обслуговування. Крім того, у зв`язку з простроченням оплати спожитих комунальних послуг, відповідач також зобов`язаний сплатити на користь їх виконавця 3 % річних у розмірі 2 014,02 грн, інфляційні втрати у розмірі 9 386,63 грн та 84,05 грн пені від простроченої суми боргу. А тому, позивач просив стягнути з відповідача на свою користь зазначену вище заборгованість та вирішити питання про розподіл судових витрат. В порядку автоматизованого розподілу справ між суддями позовну заяву передано на розгляд судді Кирильчук І.А. Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 24 грудня 2024 року прийнято заяву до розгляду та відкрито провадження у вказаній справі з призначенням розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, учасникам процесу роз`яснено право подати заяви по суті справи та заяви з процесуальних питань відповідно до положень чинного ЦПК України. Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 24 грудня 2024 року задоволено клопотання ПрАТ «АК «Київводоканал» про витребування доказів, витребувано у комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» довідку, витяг або інший документ, що підтверджує право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] . 10 січня 2025 року від комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» надійшов лист «Щодо інформації про майно» №062/14-303 від 09 січня 2025 року. Відповідач по справі повідомлявся судом про розгляд справи у встановленому законом порядку, шляхом направлення двічі поштової кореспонденції на адресу зареєстрованого місця проживання, однак поштові відправлення двічі повернулись з відмітками «Повернення. Адресат відсутній за вказаною адресою» та «Повернення. За закінченням терміну зберігання». Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Згідно постанов Верховного Суду від 20 січня 2023 року у справі № 465/6147/18, від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19, від 30 листопада 2022 року у справі № 725/486/22, суд, який комунікує з учасником за допомогою повідомлених ним засобів, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Клопотань про розгляд справи з повідомленням сторін та відзиву на позовну заяву до суду не надходило. Відповідно до положень частини восьмої статті 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Враховуючи викладене, суд вважає за можливе розглянути справу по суті в порядку спрощеного позовного провадження на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи. Враховуючи те, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи,

Outcome: approved