Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-07 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу, який було зареєстровано 04 грудня 2009 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у місті Києві, про що зроблено відповідний актовий запис № 1511. Від шлюбу сторони мають спільну дитину: [PERSON] , [INFO] . Позивач вказує, що протягом спільного проживання відносини з відповідачем суттєво погіршувались. Будь-які спроби примиритися не дали бажаних результатів, оскільки у них з відповідачем різні погляди на сімейне життя та обов`язки, несумісність характерів, психологічний тиск та постійні матеріальні труднощі. Вважає, що подальше спільне проживання і збереження шлюбу є неможливим та суперечить інтересам позивача. Майнового спору між подружжям немає. Строк на примирення просить не надавати. Тому, позивач просить суд розірвати шлюб, укладений між [PERSON] та [PERSON] , зареєстрований 04 грудня 2009 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 1511. Ухвалою суду від 29 листопада 2024 року за позовом було відкрито провадження та справа призначена до розгляду у спрощеному позовному провадженні з повідомленням (викликом) сторін. 14 січня 2025 року ухвалою суду було надано сторонам термін для примирення строком на три місяці, провадження по справі зупинено до закінчення строку для примирення. Ухвалою суду від 21 квітня 2025 року провадження у справі було відновлено та призначено судове засідання. Позивач у судове засідання не з`явилася, попередньо подавши до суду заяву про розгляд справи без її участі, позов просить задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечує. Відповідач у судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, будь-яких клопотань від відповідача до суду не надходило. Відповідно до ч.ч. 3, 5, 8 ст. 128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі №800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі №913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Враховуючи вимоги даної норми закону, суд вважає повідомлення відповідача про час розгляду справи належним. Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У зв`язку з неявкою відповідача та відсутністю заперечень позивача на заочний розгляд справи, суд вважає можливим,

Outcome: approved