Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-13 00:00:00

У провадженні судді Голосіївського районного суду м. Києва [PERSON] перебувала цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Згідно Розпорядження керівника апарату Голосіївського районного суду м. Києва № 165 від 29.01.2024 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи, у зв`язку зі звільненням судді Голосіївського районного суду м. Києва [PERSON] . У січні 2024 дана цивільна справа надійшла в провадження судді Голосіївського районного суду м. Києва Мазура Ю.Ю. Позивач обґрунтовує свої позовні вимоги тим, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . 18.06.2019 сталось залиття належної позивачу квартири із вище розташованої квартири [ADDRESS] . 19.06.2019 складено Акт про залиття вказаної квартири. У вказаному Акті були відсутні висновки комісії, що вказують на причину залиття, особу, яка вчинила залиття та ступінь її вини. Згідно відповіді на адвокатський запит від 17.09.2019 та відповіді на заяву від 17.09.2019 - працівниками експлуатаційної дільниці ЖЕД-110 фактично не було надано доступ до квартири [ADDRESS] , з якої відбувалось залиття, а зі слів мешканців квартири [ADDRESS] , причиною залиття нижче розташованих квартир стало пошкодження підводки під біде. Разом з тим, КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» вказує, що ймовірною причиною залиття стало недбале відношення мешканців квартири [ADDRESS] до внутрішньо-квартирних інженерних мереж та інженерного обладнання. Позивач вважає, що солідарну відповідальність за спричинену позивачу шкоду мають нести [PERSON] та [PERSON] , власники квартири [ADDRESS] на момент заподіяння шкоди. Згідно висновку № 14833 будівельно-технічного експертного дослідження від 30.10.2019 розмір матеріальної шкоди, що завдана внаслідок залиття квартири [ADDRESS] становить 44056,30 грн з урахуванням ПДВ. Враховуючи викладене, позивач просить стягнути солідарно з відповідачів завдану матеріальну шкоду в розмірі 44056,30 грн; стягнути з відповідачів на користь позивача судові витрати у розмірі 630,80 грн, з яких: 840,80 - судовий збір, 5500,00 - витрати, пов`язані із проведенням експертизи. Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 02.02.2024 прийнято до провадження та призначено підготовче судове засідання в цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 05.02.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, до судового розгляду по суті. У листопаді 2024 представник позивача подала до суду заяву про зміну позовних вимог, в яких просила стягнути солідарно з [PERSON] та [PERSON] на користь [PERSON] завдану майнову (матеріальну) шкоду внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , яке відбулось 19.06.2019, з врахуванням інфляції та збільшення вартості будівельних робіт і матеріалів станом на жовтень 2024 у розмірі 87363,60 грн; судові витрати = 28068,60 грн, з яких: 840,80 - судовий збір, 27227,80 грн - витрати, пов`язані із проведенням експертиз; відшкодувати позивачу витрати на професійну правничу допомогу орієнтовно у розмірі 25000,00 грн. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі з урахуванням заяви про зміну позовних вимог. Відповідач-1 в судове засідання не з`явилась, про час, дату та місце розгляду справи повідомлена в установленому законом порядку, будь-яких заяв та клопотань до суду не надала. Представник відповідача-2 в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, з підстав викладених у відзиві на позовну заяву. Представник третьої особи в судовому засіданні зазначив, що не заперечує проти задоволення позовних вимог. Суд, заслухавши представнка позивача, представника відповідача-2, представника третьої особи, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 20.06.2002, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу та свідоцтвом про зміну імені серії [NUMBER] , виданим відділом реєстрації актів цивільного стану Голосіївського районного управління юстиції у м. Києві 18.03.2008, про що зроблено відповідний актовий запис № 34. 19.06.2019 за результатом огляду комісії у складі: провідного інженера [PERSON] , майстра т/д № 1 [PERSON] , слюсаря-сантехніка [PERSON] було складено Акт про залиття квартири від 19.06.2019. Зі змісту Акту вбачається, що за результатом візуального обстеження належної позивачу квартири були виявлені наступні сліди залиття: кімната 1: стеля - S (4 * 0,5) кв.м. - сліди залиття (водоемульсійне покриття), плями рудого кольору; стіна - S (4 * 0,5) кв.м. - сліди залиття (водоемульсійне покриття), вологі плями; намокання підкоса, верхньої частини - S (0,4 * 1,3) кв.м. - (водоемульсійне покриття), підлога - деформація паркетної дошки - 3,5 кв.м.; кімната 2: стеля - S = 7 кв.м. - сліди залиття (водоемульсійне покриття), плями рудого кольору; стіна - S (2,7 * 3,5) кв.м. - сліди залиття (водоемульсійне покриття), вологі плями; намокання відкосу, верхньої частини - S = (0,4 * 1,5 кв.м.) - (водоемульсійне покриття); підлога - деформація паркетної дошки - 2,5 кв.м. Ухвала Голосіївського районного суду м. Києва від 09.08.2022 клопотання представника позивача [PERSON] - адвоката Артимович Юлії Богданівни про призначення судової будівельно-технічної експертизи по цивільній справі № 752/1057/21 за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири - задоволено частково. Призначено у справі № 752/1057/21 за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири - судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерство юстиції України - встановивши строк для проведення експертизи в два місяці з дня надходження цивільної справи до експертної установи. Листом Київського науково-дослідного інституту судових експертиз № 28057/22-43 від 12.01.2023 повідомлено, що оскільки попередня оплата не виконана, то ухвала суду від 09.08.2022 залишається без виконання. Ухвала Голосіївського районного суду м. Києва від 11.04.2023 клопотання представника позивача [PERSON] - адвоката Артимович Юлії Богданівни про призначення судової будівельно-технічної експертизи по цивільній справі № 752/1057/21 за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири - задоволено частково. Призначено у справі № 752/1057/21 за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири - судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерство юстиції України - встановивши строк для проведення експертизи в два місяці з дня надходження цивільної справи до експертної установи. Згідно висновку експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 27.12.2023 № 15598/23-42 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи у цивільній справі № 752/1057/21 встановлено згідно даних візуально-інструментального обстеження технічну причину залиття квартири [ADDRESS] , що мало місце 18.06.2019, не вбачається можливим в зв`язку з задовільним технічним станом інженерних систем та відсутністю витоків рідини з інженерних систем (в тому числі гнучкого шлангу під?єднання гігієнічного душу в туалеті, стояків водопостачання та каналізації) в квартирі [ADDRESS] . Згідно даних візуально-інструментального обстеження технічний стан стояків гарячого, холодного водопостачання та каналізації в квартирах [ADDRESS] та [ADDRESS] характеризується як задовільний. Встановити Згідно даних візуально-інструментального обстеження технічний стан стояків гарячого, холодного водопостачання та каналізації між квартирами [ADDRESS] та [ADDRESS] не вбачається можливим, в зв`язку з їх проходження через конструкцію залізобетонного перекриття, що унеможливлює огляд для встановлення технічного стану. Встановити згідно наданих документальних даних технічну причину залиття квартири [ADDRESS] , що мало місце 18.06.2019, не вбачається можливим, оскільки в Акті ЖЕД-100 від 19.06.2019 причина залиття не вказана. 05.09.2019 представник позивача звернувся до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» із заявою та адвокатським запитом з метою отримання належним чином оформленого акту та інформації щодо встановлення причини та вини особи, що вчинила залиття належної позивачу квартири. Згідно відповіді на адвокатський запит № 431-4008 від 17.09.2019 та відповіді на заяву № 431-4009 від 17.09.2019 вбачається, що працівникам експлуатаційної дільниці ЖЕД-110 фактично не було надано доступ до квартири [ADDRESS] , з якої відбувалось залиття, а зі слів мешканців квартири [ADDRESS] , причиною залиття нижче розташованих квартир стало пошкодження підводки до біде. Крім того, КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» вказує, що ймовірною причиною залиття стало недбале відношення мешканців квартири [ADDRESS] до внутрішньо-квартирних інженерних мереж та інженерного обладнання. Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 179004228 від 29.08.2019 відомості щодо квартири [ADDRESS] та її власників відсутні. 17.10.2019 до КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації» подано адвокатський запит з метою встановлення особи, за якою зареєстровано право власності на вказану вище квартиру. Згідно відповіді КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 22.10.2019 № 062/14-14220 (И-2019) на адвокатський запит «за даними реєстрових книг об`єкт нерухомого майна за адресою: [ADDRESS] на праві приватної власності зареєстрований за: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ». Як вбачається з довідки Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Голосіївської РДА № 14200806 від 10.02.2021 [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . 07.10.2020 до Київського міського відділу державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального Управління Міністерства юстиції було подано адвокатський запит про підтвердження чи спростування інформації про факт смерті [PERSON] . Згідно листа-відповіді Київського міського відділу державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального Управління Міністерства юстиції № 2157/20.2-09 від 08.10.2020 повідомлено, що державна реєстрація смерті [PERSON] , [INFO] , померлого [INFO] проведена у відділі, про що складено актовий запис про смерть № 19764 від 03.11.2009. Відповідно до Висновку ТОВ «Київський експертно-дослідний центр» № 14833 складеного 30.09.2019, розмір матеріальної шкоди, що завдана внаслідок залиття квартири [ADDRESS] становить 44056,30 грн з урахуванням ПДВ. 30.10.2024 позивач звернулась із заявою до судового експерта [PERSON] щодо встановлення вартості майнової шкоди завданої квартирі [ADDRESS] внаслідок залиття, що відбулось 19.06.2019, виходячи з висновку № 14833 будівельно-технічного дослідження від 30.09.2019 з врахуванням інфляції та збільшення вартості будівельних робіт і матеріалів станом на жовтень 2024. Згідно з висновком експерта № 1-11/2024 від 04.11.2024 було встановлено вартість майнової (матеріальної) шкоди, що завдано квартирі [ADDRESS] внаслідок залиття, яке відбулось 19.06.2019, виходячи з висновку № 14833 будівельно-технічного дослідження від 30.09.2019 з врахуванням інфляції та збільшення вартості будівельних робіт і матеріалів станом на жовтень 2024 становить: 87363,60 грн. За змістом статті 319 Цивільного кодексу України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Відповідно до частини другої статті 13 Цивільного кодексу України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Згідно з пунктом 11 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 08 серпня 1992 року № 572 (зі змінами затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 року № 45) власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законодавством. Відповідно до частини другої статті 11 Цивільного кодексу України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди. Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Відповідно до частин першої-третьої статті 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. За змістом положень частини третьої статті 386 Цивільного кодексу України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Частиною першою статті 1166 Цивільного кодексу України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до частини другої цієї статті особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. З огляду на презумпцію вини завдавача шкоди (частина друга статті 1166 Цивільного кодексу України) відповідачі звільняються від обов`язку відшкодувати шкоду, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. У справах про відшкодування шкоди потерпілі подають докази, що підтверджують факт завдання ним шкоди за участю відповідача, розмір такої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду, при цьому обов`язок доведення відсутності вини несе відповідач. Відповідно до пункту 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: наявність шкоди, протиправна поведінка заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідачів покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Згідно частиною 2 статті 1192 Цивільного кодексу України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Суд дійшов висновку про доведення позивачем на підставі належних та допустимих доказів завдання шкоди його майну, а також доведено розмір спричиненої майнової шкоди. Натомість відповідачем не надано відзиву на позовну заяву, належних та допустимих доказів, що свідчать про відсутність його вини у завданні такої шкоди, як і не спростовано її розмір. Вказані обставини є підставою для обґрунтованого висновку про покладення на відповідача, законного представника власника квартири, з вини якого відбулося залиття, обов`язку з відшкодування шкоди, оскільки власність зобов`язує (статті 319 ЦК України). Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила) передбачено, що в разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Отже, обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом. Відповідачі не спростували належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача, клопотання про проведення відповідних судових експертиз не заявляли та не надали інших доказів щодо розміру спричиненої позивачу шкоди, хоча це є її процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди. Отже, судовим розглядом підтверджено обставини вини відповідача у залитті квартири, а отже остання на підставі статей 22, 23, 386, 1166, 1167, 1192 Цивільного кодексу України, має відшкодувати позивачу матеріальну шкоду, спричинену залиттям, оскільки не довела, що шкода завдана не з її вини. Крім того, судом встановлено, що розмір матеріальної шкоди, завданої відповідачами внаслідок залиття, підтверджений матеріалами справи. Відповідно до вимог частини 2 статті 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Згідно зі статтею 133 ЦПК України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Відповідно до положень ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Так, позивачем сплачено 5500,00 грн на користь ТОВ «Київський експертно-дослідний центр» за виготовлення Висновку судового експерта [PERSON] № 14833 від 30.09.2019, що підтверджується квитанцією від 13.09.2019, Актом № 30092019/1 приймання-передачі послуг від 30.09.2019 та договором укладеним між [PERSON] та ТОВ «Київський експертно-дослідний центр» від 13.09.2019. Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] від імені позивача сплатив на користь КНДІ судових експертиз МЮУ 16728,60 грн, що підтверджується квитанцією № [NUMBER] за послуги 42 експертиза № 15598-23-42 від 27.12.2023 згідно рахунку № 1607 від 18.05.2023. Позивачем сплачено на користь ФОП [PERSON] за проведення експертизи судовим експертом [PERSON] № 1-11/2024 від 04.11.2024 у розмірі 5000,00 грн, що підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордера № 4-10/2024 від 30.10.2024. Всього позивач за проведення вищезазначених експертиз сплатив 27228,60 грн, які підлягають стягненню з відповідачів. Крім того, при зверненні до суду позивач сплатив судовий збір у розмірі 840,80 грн, які підлягають стягненню з відповідачів на користь позивача . Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до висновку, що позов [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, - підлягає задоволенню.

Outcome: approved