Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-13 00:00:00

позивач звернувся до суду з цивільним позовом до відповідача, просить стягнути з [PERSON] (місце проживания: [ADDRESS] ) на користь [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) 118252, 00 (сто вісімнадцять тисяч двісті п`ятдесят дві) гривень 00 копійок компенсації завданої матеріальної шкоди. Стягнути з [PERSON] (місце проживання: [ADDRESS] ) на користь [PERSON] (РНОКНИ [NUMBER] ) моральну шкоду в розмірі 25 000, 00 (двадцять п`ять тисяч) гривень. Стягнути з [PERSON] (місце проживання: [ADDRESS] ) на користь [PERSON] (РНОКІІІ [NUMBER] ) витрати на проведення незалежної оцінки вартості матеріального збитку в розмірі 7500,00 (сім тисяч п`ятсот) гривень. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що позивач є власником квартири [ADDRESS] . 11 вересня 2023 року відбулось залиття квартири водою. Того ж дня, комісією в складі працівників організації, яка надає послуги з управління будинку, ЛКП "Господар", було проведено обстеження квартири з метою виявлення причин і розміру заподіяної мені шкоди. Згідно Акту проведення обстеження квартири [ADDRESS] залиття відбулося внаслідок пошкодженого змішувача у приміщенні кухні квартири [ADDRESS] , що розташована поверхом вище. Власником цієї квартири є [PERSON] , що підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Зазначає, що згідно Акту проведення обстеження квартири, в результаті комісійного обстеження за вищевказаною адресою, виявлено сліди залиття у приміщенні житлової кімнати, ванної кімнати, кухні, коридору, санвузла. Відповідно до Звіту про оцінку від 11 жовтня 2023 року вартість матеріального збитку, що нанесений власнику пошкодженого майна, внаслідок затоплення трьохкімнатної квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] , складає 118\~252,00 грн. Звертає увагу суду, що внаслідок залиття квартири було завдано моральну шкоду, яка виразилась у емоційному стресі, душевних стражданнях, негативних емоціях, переживаннях з приводу залиття та пошкодження квартири, через що остання стала непридатною для використання без проведення ремонту. Через залиття було порушено звичний та розмірений спосіб мого життя, виникла необхідність докладання додаткових зусиль для його нормалізації та витрачання свого власного дорогоцінного часу для вирішення проблем пов`язаних з усуненням наслідків залиття. Відповідач добровільно завдану шкоду відшкодовувати не бажає. Представником відповідачки, було подано відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити у позові. Свій відзив мотивує тим, що на день, коли відбулося залиття квартири позивача, тобто станом на 11.09.2023 року, відповідачка вже декілька днів не проживала в своїй квартирі, так як через стан здоров`я потребувала стороннього догляду і проживала в квартирі сина на [PERSON] . Зазначає, що аварія, що потягнула за собою залиття квартири позивача, сталася не з вини відповідачки, усі крани в квартирі на момент її виходу з приміщення були перекрити. В акті обстеження квартири [ADDRESS] , 11.09.2024 р. складеного представниками ЛКП «Господар», чітко вказано, що під час обстеження квартири відповідачки виявлено, що у приміщенні кухні вирвало змішувач на умивальнику. Зазначає, що останні місяці в системі водопостачання спостерігались значні зміни перепади тиску подачі води. Звертає увагу суду, що для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Відповідачка вважає, що в даному випадку відсутні як протиправна поведінка заподіювача шкоди так і його вина, через що відсутній причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача. Також вказує на те що відповідачка після аварії з залиттям квартири добровільно звернувся до позивача з пропозицією відшкодувати йому заподіяну шкоду або грошима або власним ремонтом квартири. Представником позивача, було подано відповідь на відзив, в якому зазначає, що на даний акт наданий за формою та змістом відповідає встановленій формі. Зазначає, що твердження відповідача про перепади тиску подачі води, нічим не підтверджені, відсутні звернення чи скарги з даного питання до відповідних служб. Ухвалою судді\~Личаківського районного\~суду м.\~Львова від\~20.05.2024\~року цивільну\~справу за\~позовом [PERSON] \~до [PERSON] \~ про\~відшкодування шкодибуло прийнято до розгляду. У судове засідання з`явився представник позивача [PERSON] , позивач [PERSON] , представник відповідача [PERSON] , інші учасники у судове засідання не з`явились про місце, дату і час були належним чином повідомлені про причини неявки не повідомили. Повно та всебічно дослідивши матеріали цивільної справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду спору по суті, суд встановив такі обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини. Відповідно до ч.1ст. 81\~ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд враховує вимоги\~ст. 80 ЦПК України, зокрема достатність доказів для вирішення справи, наданих до суду. Відповідно до частини першої\~статті 2 ЦПК України\~завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Судом встановлено, що у спільній частковій власності [PERSON] перебуває квартира за адресою: [ADDRESS] , зазначене підтверджується свідоцтвом про право власності на квартиру № [NUMBER] від 06 жовтня 1995 р. З акту проведення обстеження квартири [ADDRESS] з метою з`ясування факту щодо залиття кв. [ADDRESS] , комісією у складі начальника інформаційно комунікаційного відділу ЛКП «Господар», [PERSON] та майстра виробничої дільниці ЛКП «Господар» [PERSON] , яка відповідно до укладеного договору надає послугу з управління будинку, за участю представників власника квартири [ADDRESS] та представників власника квартири [ADDRESS] [PERSON] , вбачається, що залиття приміщення кухні, житлової кімнати, коридору, санвузла відбулося кв. [ADDRESS] , через пошкодження змішувача у приміщенні кухні квартири [ADDRESS] . Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 353076076 від 03.11.2023 року вбачається, що квартира за адресою: [ADDRESS] , належить на праві спільної часткової власності [PERSON] . Відповідно до звіту, проведеного суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «ЕКСПЕРТ ІН» (Сертифікат суб`єкта оціночної діяльності №1/22, від 10.01.2022 року, виданий ФДМУ), на підставі Договору № VR231002-1001 від 02 жовтня 2023 року про визначення матеріальних збитків, що нанесені власнику пошкодженого майна, внаслідок затоплення трьохкімнатної квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] , вбачається що вартість матеріального збитку, що нанесений власнику пошкодженого майна, внаслідок затоплення трьохкімнатної квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] складає на дату оцінки становить 118252,00 грн. Також під час розгляду справи було допитано як свідка [PERSON] . Свідком у судовому засіданні були надані показання, з яких вбачається, що він був присутній після залиття, а також бачив занедбаний стан квартири. Головним доказом є акт, який був складений з низкою порушень та не відповідає вимогам чинного законодавства. Маму не запросили під час складання акту. Акт складений не фахівцем своєї справи. Не зазначено конкретно яка шкода. Також ним було запропоновано 400 доларів США, або усунути шкоду своїми силами. Вважає, що були перепади тиску і тому вирвало кран. Також після затоплення він звертався до ЛКП «Господар» щодо тиску. \~ \~ \~ \~Згідно ст.ст. 11, 1166 ЦК України, підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. Відповідно до ст. 319 ЦК України власність зобов`язує, власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян. Згідно з ч.2\~ст.1166\~ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відповідальності, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. Отже, законодавцем встановлена презумпція вини заподіювача шкоди та саме він повинен довести, що шкоди завдано не з його вини. За правилами ч.2\~ст.1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджениминаказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207, передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної особи є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Згідно зі ст.\~322 ЦК України тягар утримання майна лежить на власнику майна. Статтею 151 ЖК України передбачено, що громадяни, які мають в приватній власності жилу квартиру, зобов`язані забезпечувати її схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Безгосподарне утримання квартири тягне за собою наслідки, передбачені ЦК. Таким чином, суд вважає доведеним, що залиття приміщення кухні, житлової кімнати, коридору, санвузла у квартирі за адресою: [ADDRESS] позивача відбулося з причин пошкодження змішувача у приміщенні кухні квартири [ADDRESS] , що належить на праві спільної часткової власності [PERSON] . Тож з огляду на положення ст. 319, ч. 2 ст. 1166 ЦК України саме відповідачка несе відповідальність за завдану позивачці шкоду. Визначаючи розмір завданих позивачу збитків, суд звертає увагу, що сторони вільні у наданні суду доказів в обґрунтування своїх вимог або заперечень. Наданий позивачем експертний висновок, складений суб`єктом оціночної діяльності [PERSON] (Сертифікат суб`єкта оціночної діяльності №1/22, від 10.01.2022 року, виданий ФДМУ) за результатами проведення звіту про визначення матеріальних збитків, є належним і допустимим доказом в контексті положень ст.ст. 77, 102, 106 ЦПК України. Будь-яких обставин, які б спростували об`єктивність такого висновку, судом не встановлено. Таким чином, розмір матеріального збитку, завданого внаслідок залиття квартири позивача, становить 118252,00 грн. Щодо позовної вимоги про стягнення моральної шкоди, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовної вимоги виходячи з наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. За змістом статті 23 ЦК України моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоровя; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у звязку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сімї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у звязку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Отже, під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб, про що було роз`яснено в п.3 постанови Пленуму Верховного суду України №4 від 31.03.1995р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди». Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обовязковому зясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного звязку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Слід звернути увагу, що моральна шкода має бути обов`язково підтверджена належними та допустимими доказами заподіяння моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру. При оцінці обґрунтованості вимог у справах про відшкодування моральної шкоди необхідно керуватися принципом розумності, тобто виходити з обєктивно передбачуваних за обставин конкретної справи втілень моральної шкоди. Відповідно, як основний доказ заподіяння моральної шкоди, слід розглядати достатньо переконливі з погляду розумності пояснення потерпілої сторони щодо характеру завданих їй немайнових втрат. Обґрунтовуючи свої вимоги про відшкодування моральної шкоди, позивач зазначив, що в даному випадку моральна шкода полягає у емоційному стресі, душевних стражданнях, негативних емоціях, переживаннях з приводу залиття та пошкодження квартири, через що остання стала непридатною для використання без проведення ремонту. Через залиття було порушено звичний та розмірений спосіб життя, виникла необхідність докладання додаткових зусиль для його нормалізації та витрачання власного дорогоцінного часу для вирішення проблем пов`язаних з усуненням наслідків залиття. Надаючи оцінку вимогам про відшкодування моральної шкоди суд враховує, що пошкодження майна завжди породжує негативні емоції у людини і можуть свідчить про заподіяння їй моральної шкоди, навіть якщо вони не потягли вагомих наслідків у вигляді погіршення здоров`я. Разом з тим, рівень моральних страждань визначається не видом правопорушення і не складністю цього правопорушення, а змістом моральних страждань потерпілого внаслідок заподіяння йому шкоди та значенням наслідків цього правопорушення для його особистості, що і зумовлює розмір суми компенсації моральної шкоди. Враховуючи доводи позивача щодо змісту моральної шкоди та обсяг доказів на її підтвердження, ступеня пошкодження квартири, розмір матеріальних збитків, завданих залиттям квартири, а також з урахуванням емоційного стресу, душевних стражданнях, негативних емоціях, переживаннях з приводу залиття та пошкодження квартири, суд доходить висновку про визначення грошової компенсації за завдану позивачці моральну шкоду на рівні 10000,00 грн., яка підлягає стягненню з відповідачки. Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Згідно з ч. 6 ст. 139 ЦПК України розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Відповідно до ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З долучених до матеріалів квитанції вбачається, що [PERSON] на рахунок отримувача ТзОВ «Експерт ІН» 02.10.2023 року було переведено кошти у сумі 3500,00 грн. призначення платежу: авансовий платіж згідно договору та 12.10.2023 року також переведено кошти у сумі 4000,00 грн. призначення платежу: доплата за послуги згідно з договору VR231002-001. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином з відповідача на користь позивача необхідно стягнути судові витрати пропорційно розміру\~задоволених позовних\~вимог на проведення оцінки вартості\~матеріальних збитків\~в сумі\~6714,9\~грн. та судовий збір в сумі 1084,4 грн.

Outcome: approved