Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-04 00:00:00

У грудні 2024 року представник [PERSON] адвокат Ромашкіна Оксана Олександрівна звернулася до суду з позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] про зменшення розміру аліментів, в якій просила суд зменшити розмір аліментів, стягнутих з [PERSON] за рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 30 липня 2009 року на користь [PERSON] на утримання неповнолітньої дитини: [PERSON] , [INFO] , та визначити їх у розмірі 1/6 частини всіх видів заробітку (доходу) щомісячно до досягнення дитиною повноліття; зменшити розмір аліментів, стягнутих з [PERSON] за судовим наказом Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 11 жовтня 2024 року на користь [PERSON] на утримання неповнолітньої дитини: [PERSON] , [INFO] , та визначити їх у розмірі 1/6 частки всіх видів заробітку (доходу) щомісячно до досягнення дитиною повноліття. В обґрунтування заявленого позову представник позивача посилалася на те, що рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 30 липня 2009 року з нього на користь [PERSON] на утримання неповнолітньої дитини: [PERSON] , [INFO] , стягуються аліменти в розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку щомісячно до повноліття дитини. 15 жовтня 2016 року між позивачем та [PERSON] було укладено шлюб, після чого [PERSON] змінила прізвище на [PERSON] . Від шлюбу у них народилася дитина: [PERSON] , [INFO] . Судовим наказом Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 11 жовтня 2024 року з [PERSON] на користь [PERSON] на утримання неповнолітньої дитини: [PERSON] , [INFO] , стягнуто аліменти у розмірі частки з усіх видів заробітку щомісячно до повноліття дитини. Загальний розмір аліментів, які відраховується з позивача складає 50%, у зв`язку з чим на даний час його матеріальне становище погіршилося, тому, позивач змушений звернутися до суду з даним позовом. Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 03 лютого 2023 року відкрито провадження у цивільній справі за правилами спрощеного провадження з повідомленням сторін. У порядку ст. 178 ЦПК України, відповідач [PERSON] не скористалася своїм правом щодо подачі відзиву на позовну заяву. Не погодившись з позовом, у порядку ст. 178 ЦПК України, відповідачем [PERSON] було подано відзив на позовну заяву, до змісту якого позовні вимоги відповідач не визнає та просить відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог стосовно зменшення розміру аліментів на утримання неповнолітньої дитини: [PERSON] , [INFO] , так як загальний розмір аліментів, які стягуються з позивача, не перевищує 50% від його доходу, позовні вимоги є необґрунтованими та недоведеними. У судове засідання представник позивача не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності та відсутності позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд їх задовольнити. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги визнає у повному обсязі та не заперечує проти їх задоволення. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги не визнає у повному обсязі та просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі та доводах та підставах, зазначених у відзиві. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, вважає що заявлений позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Матеріалами справи встановлено, що на підставі рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 30 липня 2009 року, по цивільній справі № 2-3975/2009, з [PERSON] , [INFO] , на користь [PERSON] на утримання сина [PERSON] , [INFO] , стягуються аліменти в розмірі частки всіх видів заробітку (доходу) щомісяця, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 10 липня 2009 року та до досягнення дитиною повноліття. Постановою державного виконавця Відділу державної виконавчої служби Тернівського міського управління юстиції Григорук Г.В. від 28.10.2009 відкрито виконавче провадження № 15524691 з примусового виконання виконавчого листа № 2-3975, виданого 30.07.2009 Павлоградським міськрайонним судом Дніпропетровської області, про стягнення з [PERSON] , [INFO] , на користь [PERSON] на утримання сина [PERSON] , [INFO] , аліментів в розмірі частки всіх видів заробітку (доходу) щомісяця, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 10 липня 2009 року та до досягнення дитиною повноліття. Також, на підставі судового наказу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 11 жовтня 2024 року, по цивільній справі № 185/10749/24, з [PERSON] , [INFO] , на користь [PERSON] , [INFO] , на утримання неповнолітньої дитини: [PERSON] , [INFO] , стягуються аліменти в розмірі частки всіх видів заробітку (доходу) боржника, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 30 вересня 2024 року та до досягнення дитиною повноліття. Постановою державного виконавця Павлоградського відділу державної виконавчої служби у Павлоградському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Ломп Ю.С. від 23.10.2024 відкрито виконавче провадження № 76368327 з примусового виконання судового наказу № 185/10749/24, виданого 11.10.2024 Павлоградським міськрайонним судом Дніпропетровської області про стягнення з [PERSON] , [INFO] , на користь [PERSON] , [INFO] , на утримання неповнолітньої дитини: [PERSON] , [INFO] , аліментів в розмірі частки всіх видів заробітку (доходу) боржника, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 30 вересня 2024 року та до досягнення дитиною повноліття. Згідно довідки провідного фахівця групи з адміністрування персоналу ВСП «Шахтоуправління Дніпровське» ТОВ «ДТЕК Сервіс» [PERSON] від 30.08.2024 за № 200 вбачається, що [PERSON] з 23.02.2004 по теперішній час працює в ВСП «Шахтоуправління Дніпровське» гірником очисного забою бригади № 1 дільниці з видобутку вугілля № 5. Як вбачається з довідки про доходи від 04.09.2024 за № 309, виданої ВСП «Шахтоуправління Дніпровське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», загальна сума доходу [PERSON] за період з січня 2024 року по серпень 2024 року, за винятком податків та без утримання аліментів, становить 260\~624,34 грн, тобто середньомісячна заробітна плата [PERSON] без утримання аліментів складає 32 578,04 грн. Відповідно до\~ст.\~70\~ЗУ «Про\~виконавче провадження»\~розмір відрахувань\~із заробітної\~плати,\~пенсії,\~стипендії та\~інших доходів\~боржника вираховується\~із суми,\~що залишається\~після утримання\~податків,\~зборів та\~єдиного внеску\~на загальнообов`язкове\~державне соціальне\~страхування.\~ Із\~заробітної плати\~боржника може\~бути утримано\~за виконавчими\~документами до\~погашення у\~повному обсязі\~заборгованості:\~у разі\~стягнення аліментів,\~відшкодування шкоди,\~заподіяної каліцтвом,\~іншим ушкодженням\~здоров`я або\~смертю особи,\~у зв`язку\~із втратою\~годувальника,\~майнової та/або\~моральної шкоди,\~завданої кримінальним\~правопорушенням або\~іншим суспільно\~небезпечним діянням,\~-\~50\~відсотків; за іншими видами стягнень, якщо інше не передбачено законом, - 20 відсотків. Обов`язок батьків щодо утримання своїх дітей є одним з головних конституційних обов`язків (частина друга статті 51 Конституції України) і закріплюється в сімейному законодавстві, зокрема статтею 180 СК України на батьків покладено обов`язок по утриманню дитини до досягнення нею повноліття. Відповідно до положень статті 181 СК України, способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Згідно з частиною першої статті 192 СК України, розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим кодексом. Враховуючи зміст статей 181, 192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів один із батьків дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища платника аліментів може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів. Розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них. Якщо суд встановить, що матеріальне становище платника аліментів, дозволяє йому утримувати дитину, він може збільшити розмір аліментів (частку заробітку (доходу), яка буде стягуватися як аліменти на дитину), що підлягає стягненню з платника аліментів. Свідченням зміни матеріального становища платника аліментів є зміна доходів, витрат, активів тощо. Під зміною сімейного стану розуміється з`явлення у сім`ї платника або одержувача аліментів осіб, яким вони за законом зобов`язані надавати утримування і які фактично знаходяться на їх утриманні. Таким чином, особа, яка одержує аліменти одержувач аліментів, може звернутися до суду з позовом про збільшення розміру аліментів на дитину, якщо погіршилося його матеріальне становище, сімейний стан чи стан його здоров`я або ж покращилося матеріальне становище, сімейний стан чи стан здоров`я платника аліментів. За положеннями статті 192 СК України зміна розміру аліментів може мати під собою й зміну способу їх присудження (зміна розміру аліментів, стягнутих за рішенням суду у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини на розмір аліментів у певній твердій грошовій сумі та навпаки). При розгляді позовів, заявлених з зазначених підстав, застосуванню підлягає не тільки стаття 192 СК України, але й низка інших норм, присвячених обов`язку батьків утримувати своїх дітей (стаття 182 «Обставини, які враховуються судом при визначенні розміру аліментів», стаття 183 «Визначення розміру аліментів у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини», стаття 184 «Визначення розміру аліментів у твердій грошовій сумі») (постанова Верховного Суду України від 05 лютого 2014 року у справі № 6-143цс13). Визначаючи розмір аліментів на утримання дитини, суд зобов`язаний врахувати всі обставини, зазначені в частині першій статті 182 СК України: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення. За положеннями частини другої статті 182 СК України, розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Відповідно до статті 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 11 березня 2020 року у справі № 759/10277/18 (провадження 61-22317св19) зводяться до того, що інтереси дитини превалюють над майновим становищем платника аліментів. У частині першій статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, яку ратифіковано постановою Верховної Ради України № 789-XII від 27 лютого 1991 року, визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Відповідно до частин першої-другої статті 27 вказаної Конвенції держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. З аналізу зазначених правових норм вбачається, що при вирішенні питання про зменшення розміру аліментів, слід з`ясовувати чи змінилося матеріальне становище, сімейний стан та стан здоров`я сторін, і що ця зміна впливає на змогу сплачувати аліменти у вже визначеному розмірі. Особа, яка сплачує аліменти платник аліментів, вправі звернутися до суду з позовом про зменшення розміру аліментів на дитину у тих випадках, коли погіршилося його матеріальне становище, сімейний стан чи стан його здоров`я або ж покращилося матеріальне становище, сімейний стан чи стан здоров`я одержувача аліментів. Звертаючись до суду з позовом про зміну розміру аліментів, позивач посилався на те, що він вдруге одружився, має на утриманні ще одну дитину, а тому не має можливості сплачувати аліменти у визначеному судом розмірі. Статтею 192 СК України передбачено можливість зміни раніше встановленого розміру аліментів за наявності доведених у судовому порядку підстав, а саме: зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Аналіз цієї норми права дає підстави для висновку, що підставами зміни розміру аліментів є, як зміна матеріального, так і зміна сімейного стану, як самостійна підстава для зменшення або збільшення розміру аліментів. Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що зміна сімейного стану позивача, а саме укладення шлюбу з іншою жінкою, народження дитини від іншого шлюбу, є підставою для зміни (зменшення) розміру аліментів, оскільки позивач довів належними та допустимими доказами погіршення у зв`язку з цим його майнового стану, та наявність дитини від іншого шлюбу, може бути підставою для зменшення розміру аліментів. Відтак, суд у даній справі бере до уваги викладені обставини, вважає за можливе зменшити розмір аліментів, утримуваних з [PERSON] , визначений за рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 30 липня 2009 року у розмірі частини усіх видів заробітку (доходу), на утримання неповнолітньої дитини: [PERSON] , [INFO] , та за судовим наказом Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 11 жовтня 2024 року у розмірі частини усіх видів заробітку (доходу), на утримання неповнолітньої дитини: [PERSON] , [INFO] , до 1/6 частки на кожну дитину всіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, до досягнення дітьми повнолітня. Судові витрати підлягають розподілу відповідно до ст. 141 ЦПК України.

Outcome: approved