Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-04 00:00:00

14.02.2025 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , Кагарлицької міської ради Обухівського району Київської області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в прохальній частині якої позивачка просить суд винести рішення, на підставі якого: 1. В порядку підготовки справи до розгляду, витребувати у приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Київської області Руденко Андрія Володимировича (09201, Київська обл., Обухівський р-н, м. Кагарлик, вул. Каштанова, 7 тел./факс: (04573) 6-14-38, ел.пошта: [INFO] ), матеріали спадкової справи №31/2021, після смерті [INFO] , [PERSON] , [INFO] . 2. Визначити [PERSON] , [INFO] (рнокпп [NUMBER] ), додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , свідоцтво про смерть серії [NUMBER] , яке видане 13 квітня 2021 року, Кагарлицьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 219, до двох місяців, з дня набрання законної сили рішення суду. 3. Судові витрати залишити за Позивачем. Позовні вимоги позивачка [PERSON] в мотивувальній частині позовної заяви обгрунтовує наступними обставинами справи та нормами права: - [INFO] , у віці 73 років, померла спадкодавець - [PERSON] , [INFO] (далі - Спадкодавець), яка є рідною матір`ю Позивача - [PERSON] , [INFO] . Факт споріднення Позивача та Спадкодавця, підтверджується свідоцтвом про народження Позивача, серії [NUMBER] , яке видане 01.05.1975 року Ставівською сільською радою Кагарлицького району, де в графі -"Батько" зазначений Відповідач 2 - [PERSON] , а в графі "Мати", [PERSON] . Факт смерті Спадкодавця підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , яке видане 13 квітня 2021 року, Кагарлицьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 219. Місце смерті Спадкодавця є м. Кагарлик Обухівського району Київської області. За життя Спадкодавцю належала спадщина: - земельна ділянка, кадастровий номер 3222287200:03:001:0017, площею 2,8296 га, цільове призначення ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться за адресою: Київська обл., Обухівський р-н., с. Стави, Ставівська с/р та належала Спадкодавцю на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку від 10 вересня 2003 року (далі - Земельна ділянка). Відповідно до ст. ст. 1216-1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців); спадкування здійснюється за заповітом або за законом; до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Оскільки за життя спадкодавцем заповіту складено не було, тому у даному випадку спадкування здійснюється за законом. Згідно ч. 1 ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Спадкоємцями першої черги після смерті Спадкодавця є: 1. Позивач - [PERSON] ; 2. Відповідач 1 - батько Позивача - [PERSON] , [INFO] ; 3. Відповідач 2 - брат Позивача - [PERSON] , [INFO] . Після смерті [INFO] Спадкодавця, із заявами про прийняття спадщині звернулися Відповідач 1 та Відповідач 2, які згодом написали заяви про відмову від спадщини на користь Позивача, та які не повідомили про це Позивача. Разом із цим Позивач вважала, що спадщину прийняли Відповідачі 1 та 2, оскільки за життя спадкодавця мова йшла про складення заповіту саме на них. Приблизно в листопаді 2024 року Відповідач 2 запитав у Позивача, чому вона не оформляє документи на спадщину після смерті їхньої матері, внаслідок чого, Позивач саме з цього часу дізналась про наявність неприйнятої спадщини та відмову Відповідачів 1 та 2 від спадщини на її користь. У зв`язку із цим, Позивач звернулася до нотаріальної контори із письмовою заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері. В свою чергу, листом від 17.12.2024 року № 322/02-14, приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Київської області Руденко Андрій Володимирович, розглянувши заяву Позивача від 17.12.2024 року за вхідним номером № 140/01-16 надав наступну відповідь:" - На Вашу заяву, зареєстровану 17.12.2024 за № 200, приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Руденко Андрій Володимирович повідомляє, що згідно з діючим законодавством України спадкоємці, які бажають прийняти спадщину, повинні у шестимісячний строк з часу смерті спадкодавця особисто звернутися до нотаріуса і заявити про свій намір прийняти спадщину, шляхом подання заяви про це, або ж надіслати на адресу вказаного нотаріуса заяву, підпис на якій має бути обов`язково засвідчений нотаріально. Одночасно повідомляю про те, що згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємці, які є малолітніми, неповнолітніми, недієздатними, обмежено дієздатними, а також ті, які постійно проживали разом із спадкодавцем на час його смерті, вважаються такими, що прийняли спадщину, якщо протягом встановленого строку для прийняття спадщини не заявлять про свою відмову від прийняття спадщини особисто, чи через своїх батьків (усиновлювачів), піклувальників, опікунів. Статтею 1272 ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом шестимісячного строку з дня відкриття спадщини не подав заяву про прийняти спадщини, він вважається таким, що її не прийняв. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. Якщо спадкоємець який спадщину прийняв, не надасть згоди на прийняття Вами спадщини, або ж таких спадкоємців не має, то Ви можете звернутися до суду з позовною заявою про надання Вам додаткового строку, достатнього для подання Вами заяви про прийняття спадщини, якщо причини пропуску будуть поважними. Враховуючи те, що після померлої гр. [PERSON] ним було заведено спадкову справу № 31/2021, що підтверджується витягом із Спадкового реєстру № 64569833 від 29.04.2021, якщо Ви маєте намір прийняти спадщину померлої гр. [PERSON] , то Вам необхідно звернутися до суду з позовом про надання Вам додаткового строку, достатнього для подання Вами заяви про прийняття спадщини вашої померлої матері, оскільки в рамках вищевказаної спадкової справи справи спадкоємців, які б прийняли спадщину померлої гр. [PERSON] не має». Враховуючи відповідь приватного нотаріуса, вона вважає, що право Позивача на спадкування підлягає до судового захисту. В свою чергу вона вважає, що Позивач пропустила шестимісячний строк на прийняття спадщини з поважних причин, оскільки вважала, що існує заповіт спадкодавця, до якого вона не включена, а про відмову інших спадкоємців від спадщини на її користь, дізналася з обставин, які наведені вище. Згідно ч. 2 ст. 1233 ЦК України, у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Зазначає, що в силу ст. 1298 ЦК України, Позивач не заявила свого права про відмову від спадщини, а навпаки реалізуючи своє право на прийняття спадщини звернулась до нотаріуса, де їй було роз`яснено право на звернення до суду. Згідно з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 р. "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є - територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Інших спадкоємців за законом окрім Позивача є також Відповідач 1 та Відповідач 2, які не позбавлені права оскаржити свої відмови від прийняття спадщини. Тому вона вважає, що відповідати за позовом повинна Кагарлицька міська рада разом із іншими спадкоємцями. Слід зазначити, що задоволення даного позову не порушить права, свободи та інтереси інших осіб, оскільки інших претендентів на спадщину у спадкодавця не має, а вона в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини. В свою чергу, завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановления рішення про задоволення позову є забезпеченням права Позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи. Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальним принципами міжнародного права. Так до майна в контексті Європейської Конвенції належать визначені законом права відповідно до яких, заявник має право вимагати "законного очікування" фактичного користування права. Зазначене положення висвітлено в рішенні "Рисовський проти України" (ухвала щодо прийнятності від 20 жовтня 2011 року). Так в п. 70 зазначеного рішення визначено "Аналізуючи відповідність цього мотивування Конвенції, Суд підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Незадоволення позову Позивача, щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, зумовить перехід права власності на спадкове майно до Держави в особі органу місцевого самоврядування на території якого воно знаходиться. На виконання вимог вказаної п. 2. 6, 7, 8, 9, 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, повідомляє наступне: - позивач зверталась до нотаріальної контори для прийняття спадщини, проте їй було відмовлено; - заходи забезпечення доказів або позову до подання даної позовної заяви, Позива чем не здійснювалися; - усі докази, що були наявні у Позивача, були додані до позовної заяви в розділі "Додатки". - позивачем було сплачено судовий збір у встановленому розмірі з урахуванням понижуючого коефіцієнту 0,8 при поданні позову в електронному вигляді відповідно до ч. 3 ст. 4 ЗУ "Про судовий збір". Тому, на підставі вищевикладеного та у відповідності із ст. ст. 16, 1258, 1269, 1270, 1272 ЦК України,

Outcome: approved