Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-07 00:00:00

Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог. Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) звернулося до суду з позовною заявою до [PERSON] , в якому просить суд, стягнути з відповідача суму шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, у вигляді збитків, нанесених державі України в розмірі 10816,00 грн. на користь держави Україна та стягнути на їх користь судові витрати у розмірі 3028,00 грн. Свої вимоги мотивували тим, що Інспекцією встановлено факт самовільного пошкодження до ступеня припинення росту деревини породи «Берест», яку здійснив [PERSON] , мешканець с. Новоукраїнка Роздільнянського району. 27.07.2024 року у захисному\~лісовому насадженні\~(польова\~смуга)\~поміж с.\~Новоукраїнка та\~с.\~Петро-Євдокієвка\~Роздільнянської міської\~ради Роздільнянського\~району Одеської\~області,\~гр.\~ [PERSON] \~знищив сім\~сироростучих дерев\~породи «Берест»\~до ступеня\~припинення росту,\~діаметром у\~ширині шийки\~кореня 15\~см;\~18\~см;\~16\~см.;\~12,5\~см.;\~15\~см.;\~17,5\~см.;\~23\~см.У відношенні [PERSON] було складено протокол про адміністративне правопорушення №000792 від 01.08.2024 року та винесено постанову про визнання його винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого 65-1 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 850 грн. Загальна сума шкоди завдана незаконними діями [PERSON] склала 10816,33 грн. Інспекція зверталась до [PERSON] з претензією щодо відшкодування завданої шкоди, однак вирішити дане питання в позасудовому порядку не виявилось за можливе, шкода [PERSON] до теперішнього часу не відшкодована. Тому просили задовольнити позовні вимоги в повному обсязі та стягнути з відповідача завдану шкоду. Процесуальні дії. Ухвалою судді Роздільнянського районного суду Одеської області від 19.02.2025 року провадження по справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання. Заяви (клопотання) учасників справи. Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі. Відповідач [PERSON] в судове засідання не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, судовою повісткою, про причини своєї неявки суду не повідомив. У зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, від яких надійшли клопотання про розгляд справи за їх відсутності, що відповідає положенням ч. 3 ст. 211 ЦПК України, судом, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до\~ст. 280 ЦПК України\~суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У зв`язку з неявкою відповідача та не повідомленням ним про поважні причини такої неявки в судове засідання в порядку\~статті 223 ЦПК України, суд зі згоди позивача вважає за можливе розглядати справу в заочному порядку та ухвалити заочне рішення, що відповідає вимогам\~ст. 280 ЦПК України. Фактичні обставини,\~встановлені\~судом\~та зміст\~спірних\~правовідносини. Судом встановлено, що 27.07.2024 року у захисному лісовому насадженні (польова смуга) поміж с. Новоукраїнка та с. Петро-Євдокієвка Роздільнянської міської ради Роздільнянського району Одеської області, гр. [PERSON] знищив сім сироростучих дерев породи «Берест» до ступеня припинення росту, діаметром у ширині шийки кореня 15 см; 18 см; 16 см.; 12,5 см.; 15 см.; 17,5 см.; 23 см. Своїми діями [PERSON] порушив ст.69 Лісового кодексу України, тобто здійснив правопорушення, відповідальність за яке передбачено за ст.65-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Відносно [PERSON] був складений протокол № 000792 від 01.08.2024 року за ст.65-1 Кодексу України про адміністративне правопорушення. За постановою державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська область) № 000792 від 01.08.2024 року на [PERSON] накладено адміністративне стягнення за ст.65-1 КУпАП\~у виді штрафу в розмірі 850 грн. Згідно з розрахунку розміру шкоди, загальна сума шкоди завдана незаконними діями [PERSON] склала 10816,33 грн. [PERSON] сплатив штраф у розмірі 850 грн. добровільному порядку, що підтверджується квитанцією №0.0.3796327401.1 від 01.08.2024 року. Державної екологічної\~інспекції Південно-Західного\~округу (\~Миколаївська та\~Одеська області)\~ до [PERSON] було направлено претензію щодо відшкодування збитків завданих державі у розмірі 10816,33 грн. від 06.08.2024 року № 158. Проте, як вбачається зі змісту позовної заяви, відповідач вказану шкоду не відшкодував. Норми права, які застосовує суд, мотиви їх застосування. Згідно\~ст.15 ЦК України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ч.1 та п.8 ч.2\~ст.16 ЦК України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Згідност.13\~Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Аналогічні за змістом положення також містяться вст.324 ЦК України. Відповідно дост.66 Конституції України, передбачено кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, відшкодувати завдані ним збитки. Відповідно до ст. 67 ЛК України у порядку спеціального використання можуть здійснюватися такі види використання лісових ресурсів: заготівля деревини; заготівля другорядних лісових матеріалів; побічні лісові користування; використання корисних властивостей лісів для культурно- оздоровчих, рекреаційних, спортивних, туристичних і освітньо-виховних цілей, потреб мисливського господарства, проведення науково-дослідних робіт. Згідно ст. 68 ЛК України, спеціальне використання лісових ресурсів здійснюється в межах лісових ділянок, виділених для цієї мети. Відповідно до ст. 69 ЛК України, спеціальне використання лісових ресурсів' на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно. Відповідно до ст. 70 ЛК України, заготівля деревини здійснюється при використанні лісових ресурсів у порядку рубок головного користування, що проводяться в стиглих і перестійних деревостанах. Згідно\~ст.40 Закону України «Про рослинний світ», порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні у протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу. Відповідно до\~ст.41 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища"\~встановлює економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, зокрема, передбачає відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Згідно ч.4\~ст.68 цього ж Закону\~підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно до ст.ст.\~68,\~69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища"\~порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до\~ст.107 Лісового кодексу України\~підприємства,\~установи,\~організації і\~громадяни зобов`язані\~відшкодувати шкоду,\~заподіяну ними\~лісу внаслідок\~порушення лісового\~законодавства,\~у розмірах\~і порядку,\~визначених законодавством\~України. Згідно ст.47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», частина грошових стягнень за порушення норм і правил охорони навколишнього природного середовища та шкода, заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища спрямовується до спеціально створених фондів охорони навколишнього природного середовища у відповідних місцевих бюджетах за місцем заподіяння екологічної шкоди. Відповідно до частини 1\~статті 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Висновки за результатами розгляду справи Відповідно до\~ ст.81 ЦПК України,\~кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності. Згідно ст. 263 ЦПК України\~судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Дослідивши наявні\~у справі\~докази,\~оцінивши належність,\~допустимість,\~достовірність кожного\~доказу окремо,\~а також\~достатність і\~взаємний зв`язок\~доказів у\~їх сукупності,\~суд дійшов\~до переконання\~про те,\~що матеріалами\~справи доведено\~факт завдання\~незаконними діями\~відповідача [PERSON] \~ матеріальної\~шкоди державі,\~зазначені обставини\~встановлені постановою\~про адміністративне\~правопорушення,\~що набрала\~законної сили,\~у зв`язку\~з чим\~суд приходить\~до висновку\~що позовні\~вимоги Державної\~екологічної\~інспекції Південно-Західного\~округу\~(\~Миколаївська\~та\~Одеська області)\~підлягають задоволенню у повному обсязі. Щодо судових витрат Порядок розподілу судових витрат між сторонами визначено нормами ст. 141 ЦПК України. Частиною 1 ст. 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на\~відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем при зверненні до суду з позовною заявою було сплачено судовий збір за подачу позовної заяви в розмірі 3028,00грн., що підтверджується платіжною інструкцією №974 від 23.12.2024 року. На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про необхідність стягнення з відповідача на користь позивача сплачені судові витрати в розмірі 3028,00грн.

Outcome: approved