Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-07 00:00:00

07.01.2025 року до суду надійшла вищевказана позовна заява керівника Летичівської окружної прокуратури Сухореброго С.А. від 01.01.2025 року, в якій представник позивача просить: стягнути з [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , на користь держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області, шкоду заподіяну навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів (риби) у розмірі - 325686 (триста двадцять п`ять тисяч шістсот вісімдесят шість) гривень, які зарахувати на рахунок Летичівської селищної ради - код ЄДРПОУ 04404548, одержувач коштів - ГУК у Хмел.обл/Летичів. стг/24062100, код отримувача 37971775, банк отримувача - UA 988999980333199331000022663, код класифікації доходів бюджету 24062100 - грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності; стягнути з [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , на користь Хмельницької обласної прокуратури (Хмельницька обласна прокуратура, код ЄДРПОУ 02911102, Держказначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, р/р [NUMBER] ) - 4885,29 грн. судового збору. В обґрунтування своїх позовних вимог представник позивача посилається на те, що Летичівською окружною прокуратурою під час вивчення стану дотримання законодавства про охорону навколишнього природного середовища встановлено, що 20.10.2023 року о 09 год. 35 хв. на річці Південний Буг біля с.Подільське, Летичівської селищної територіальної громади, Хмельницького (Летичівського) району Хмельницької області, [PERSON] із використанням забороненого знаряддя лову - сіток в кількості 4 штук здійснила незаконний вилов водних біоресурсів (риби), в результаті чого незаконно виловила 206 (двісті шість) штук рибин виду «карась сріблястий», загальною вагою 41 кг. Такими діями [PERSON] порушила вимоги ч.1 ст.27, п.3, 4 ч.2 ст.63 Закону України «Про тваринний світ», п.п.1 п.1 розділу IV Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 року №700, вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст.85 КУпАП, а саме - порушення правил використання об`єктів тваринного світу, та завдала шкоди навколишньому природному середовищу - рибному господарству в сумі 325686 грн. Спричинення [PERSON] шкоди рибному господарству України в сумі 325686 грн. підтверджується розрахунком розміру шкоди, завданої рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства та охорони водних біоресурсів від 26.10.2023 №30. Постановою Летичівського районного суду Хмельницької області від 19.02.2024 року (справа №678/1638/23) [PERSON] за результатами розгляду протоколу про адміністративне правопорушення від 20.10.2023 року №010200 визнано винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 Кодексу України про адміністративні правопорушення, провадження у справі закрито на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП - у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст.38 КУпАП. Згідно постанови Хмельницького апеляційного суду від 27.03.2024 року захиснику [PERSON] - адвокату Залуцькому В.Н. у поновленні строку на апеляційне оскарження постанови Летичівського районного суду Хмельницької області від 19.02.2024 року про притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.85 КУпАП відмовлено. Вказана постанова набрала законної сили 27.03.2024 року. В той же час, питання про стягнення з порушниці [PERSON] вищевказаних збитків на даний час не вирішено. Також встановлено, що [PERSON] здійснювала вилом риби забороненим знаряддям лову - «сітками» в кількості 4 (чотирьох) штук. Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №1042 від 29.09.2023 року «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів» проведено розрахунок розміру шкоди, завданої рибному господарству, незаконним виловом риби [PERSON] відповідно до якого загальна сума заподіяної шкоди складає 325686 грн. На даний час шкода, завдана навколишньому природному середовищу [PERSON] в сумі 325686 грн. в добровільному порядку не відшкодована, що підтверджується листами Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області від 02.05.2024 року №1-16-9/514-24, від 13.08.2024 року№1-16-9/844-24, від 25.09.2024 року №1-16-9/985-24 та листами Летичівської селищної ради від 05.09.2024 року №3262, від 25.09.2024 року №3587, тому вона підлягає стягненню в примусовому порядку з [PERSON] . Летичівською окружною прокуратурою листами від 07.08.2024 року №53-677-24, від 19.09.2024 року №677-24 проінформовано Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області (Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області) та листами від 02.09.2024 року №53-677-24, від 19.09.2024 року №53-677-24 проінформовано Летичівську селищну раду Хмельницького району Хмельницької області про наявні порушення та витребувано інформацію щодо самостійного вжиття вказаними органами заходів, у тому числі судового захисту щодо стягнення на користь держави шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів (риби) [PERSON] в сумі 325686 грн. У відповідь на вказані листи отримано інформації від 13.08.2024 року №1-16-9/844-24, від 25.09.2024 року №1-16-9/985-24 Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області та від 05.09.2024 року №3262, від 25.09.2024 року №3587 Летичівської селищної ради Хмельницького району Хмельницької області про те, що заходи судового захисту інтересів держави для стягнення із [PERSON] шкоди, в сумі 325686 грн., не вживалися та останні не заперечують щодо вжиття таких заходів органами прокуратури. Враховуючи всі обґрунтування та правові підстави на які представник позивача посилається у поданій позовній заяві, просить суд позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. 08.01.2025 року ухвалою Летичівського районного суду Хмельницької області справу прийнято до розгляду, відкрито провадження у ній за правилами загального позовного провадження з призначенням по справі підготовчого судового засідання, з викликом учасників справи. 10.03.2025 року ухвалою Летичівського районного суду Хмельницької області було закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду. У судовому засіданні представник позивача - прокурор Летичівської окружної прокуратури Сухорук О.В., позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд їх задовольнити. Представник відповідачки [PERSON] - адвокат Залуцький В.Н. заперечує щодо задоволення позовних вимог та просить суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Представник Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області, у судове засідання не з`явився, 05.03.2025 року, від представника Сиротчук А.Ф. до суду надійшла письмова заява №1-16-9/248-25 від 03.03.2025 року в якій остання не заперечує щодо здійснення представництва в суді законних інтересів держави в особі Управління шляхом пред`явлення до суду позову до [PERSON] та підтримує позовні вимоги Летичівської окружної прокуратури про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів у сумі 325686 грн., та просить суд проводити розгляд справи без участі їх представника. Представник Летичівської селищної ради Хмельницького району Хмельницької області, будучи повідомленим належним чином у судове засідання не з`явився, у матеріалах справи міститься письмова заява селищного голови Тисячного І.І. №02-20/93 від 20.01.2025 року та №1095 від 24.03.2025 року про те, що Летичівська селищна рада Хмельницького району Хмельницької області не заперечує щодо наміру здійснювати представництво інтересів держави в суді Летичівською окружною прокуратурою, шляхом пред`явлення позову до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову риби у сумі 325686 грн., та просить проводити розгляд справи без участі їх представника за наявними матеріалами у справі, а також подав до суду письмову заяву від 24.03.2025 року №1095 в якій просить розгляд справи за даним позовом проводити без участі їх представника за наявними у справі доказами. Суд, заслухавши думку та пояснення учасників процесу, повно та всебічно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши та дослідивши письмові докази у справі, які мають значення для її розгляду, приходить до висновку що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Ст.6 Конституції України встановлено, що забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком держави. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Відповідно до ст.13 Конституції України, ст.324 ЦК України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Ст.66 Конституції України встановлено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до ст.13 ЦК України, при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Згідно з п.«б» ч.1 ст.40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обовєязкових екологічних вимог здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища. Ч.1 ст.37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», встановлено, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Порядок здійснення державного контролю за охороною, використанням і відтворенням тваринного світу визначається Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», Законом України «Про тваринний світ», Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», Законом України «Про мисливське господарство та полювання», іншими законодавчими актами. Ст.27 Закону України «Про тваринний світ» та статтею 26 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» встановлено, що у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. Відповідно до ст.52-1 Закону України «Про тваринний світ» для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом. Згідно р.IV Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України №700 від 19.09.2022 року , забороняється добування (вилов) такими знаряддями: 1) сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями добування (вилову), за винятком раколовок конструкції «хапка», підсак та ручних драг, встановлених цими Правилами розмірів. Відповідно до ст.63 Закону України «Про тваринний світ», порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в порушенні правил використання об`єктів тваринного світу. Ч.ч.1, 4, 5 ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі (ч.1 ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»). Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду закріплені у статті 1166 ЦК України. Згідно з ч.ч.1, 2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Судом встановлено, що 20.10.2023 року о 09 год. 35 хв. на річці Південний Буг біля с.Подільське, Летичівської селищної територіальної громади, Хмельницького (Летичівського) району Хмельницької області, [PERSON] із використанням забороненого знаряддя лову - сіток в кількості 4 штук здійснила незаконний вилов водних біоресурсів (риби), в результаті чого незаконно виловила 206 (двісті шість) штук рибин виду «карась сріблястий», загальною вагою 41 кг. Такими діями [PERSON] порушила вимоги ч.1 ст.27, п.3, 4 ч.2 ст.63 Закону України «Про тваринний світ», п.п.1 п.1 розділу IV Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 року №700, вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст.85 КУпАП, а саме - порушення правил використання об`єктів тваринного світу, та завдала шкоди навколишньому природному середовищу - рибному господарству в сумі 325686 грн. Відповідно до постанови Летичівського районного суду Хмельницької області від 19.02.2024 року (ЄУН справи №678/1638/23) [PERSON] було визнано винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 Кодексу України про адміністративні правопорушення, провадження у справі закрито на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП - у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст.38 КУпАП. Згідно постанови Хмельницького апеляційного суду від 27.03.2024 року (справа №678/1638/23) захиснику [PERSON] - адвокату Залуцькому В.Н. у поновленні строку на апеляційне оскарження постанови Летичівського районного суду Хмельницької області від 19.02.2024 року про притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.85 КУпАП було відмовлено. Вказана постанова набрала законної сили 27.03.2024 року. Відповідно до ч.6 ст.82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. З наведеного вбачається, що преюдиційне значення у разі набрання законної сили постанови суду у справі про адміністративне правопорушення мають лише дві обставини, встановлені в такій постанові, а саме чи мало місце правопорушення та чи вчинено воно особою, яка притягується до адміністративної відповідальності. Згідно розрахунку №30 від 26.10.2023 року проведеного Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області (на даний час - Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області) встановлено, що [PERSON] завдала шкоди навколишньому природному середовищу, а саме рибному господарству у сумі 325686 грн. Згідно постанови Кабінету Міністрів України №1042 від 29.09.2023 року «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів» проведено розрахунок розміру шкоди, завданої рибному господарству, незаконним виловом риби [PERSON] відповідно до якого загальна сума заподіяної шкоди складає 325686 грн. На даний час шкода, завдана навколишньому природному середовищу [PERSON] в сумі 325686 грн. в добровільному порядку не відшкодована, що підтверджується листами Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області від 02.05.2024 року №1-16-9/514-24, від 13.08.2024 року№1-16-9/844-24, від 25.09.2024 року №1-16-9/985-24 та листами Летичівської селищної ради від 05.09.2024 року №3262, від 25.09.2024 року №3587, а тому вона підлягає стягненню в примусовому порядку з [PERSON] . Внаслідок порушення відповідачкою [PERSON] правил рибальства, а саме здійснення вилову риби забороненим знаряддям лову, останнім заподіяно майнову шкоду рибному господарству у розмірі 325686 грн., яка підлягає стягненню відповідно ст.1166 ЦК України на користь позивача, а тому позов прокурора підлягає задоволенню. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. В зв`язку з тим, що позовні вимоги задовольняються в повному обсязі, тому з відповідачки на користь позивача підлягає стягненню вся сума сплаченого судового збору у розмірі 4885,29 грн. На підставі вище викладеного та

Outcome: approved