Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-30 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача У квітні 2025 року [PERSON] , інтереси якого представляє адвокат Микитчин П.С., звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини. Позов обгрунтуваний тим, що у зв`язку із смертю [INFO] [PERSON] відкрилась спадщина на належну їй частину квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Позивач є спадкоємцем за заповітом належного [PERSON] майна. На час відкриття спадщини він не проживав із спадкодавцем. Вказує на те, що не знав про наявність заповіту, а тому своєчасно не подав заяву до нотаріуса про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, просив визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідач заперечень проти позову не подав. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі \~ \~ \~ \~Ухвалою судді Рогатинського районного суду Івано-Франківської області від 07 квітня 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження та справу призначено до підготовчого засідання. Позивач [PERSON] у підготовче засідання не з`явився, його представник адвокат Микитчин П.С. просив справу розглядати у їхній відсутності, про що зазначив у позовній заяві. Рогатинська міська рада Івано-Франківської області подала заяву про розгляд справи за відсутності її представника, в якій вказала, що заперечень до позову немає. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. У зв`язку з тим, що особи, які беруть участь у справі в підготовче засідання не з`явились, відповідно до вимог ч.2\~ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Фактичні обставини справи За змістом частин 3 та 4 \~ст.200\~ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому\~статтею 206\~ цього Кодексу. Згідно ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Дослідивши письмові докази в підготовчому засіданні, суд ухвалює рішення про задоволення позову з огляду на таке. Згідно копії свідоцтва про право власності на житло, виданого 15 липня 1997 року виконавчим комітетом Рогатинської міської ради народних депутатів та зареєстрованого в Івано-Франківському обласному бюро технічної інвентаризації в реєстровій книзі за № 339, [PERSON] та [PERSON] на праві власності належить в рівних частках квартира, загальною площею 45,0 м2., що розташована за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до копії заповіту, посвідченого секретарем виконавчого комітету Дичківської сільської ради Рогатинського району Івано-Франківської області 08 серпня 2007 року та зареєстрованого в реєстрі за № 43, [PERSON] все належне їй майно заповіла [PERSON] . [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER] , виданого 30 вересня 2021 року Рогатинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Івано-Франківському районі Івано-Франківської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Івано-Франківськ). Згідно копії довідки Центру надання адміністративних послуг Рогатинської міської ради від 06 листопада 2024 року № 525, на день смерті [PERSON] проживала одна по [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~Відповідно до постанови приватного нотаріуса Івано-Франківського районного нотаріального округу Клід О.Я. від 18 березня 2025 року №133/02-31, спадкоємцем належного [PERSON] майна є її син [PERSON] . Цією ж постановою позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на нерухоме майно після смерті спадкодавця, у зв`язку з пропуском ним строку у шість місяців для прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Застосовані норми права та висновки суду за результатами розгляду справи Відповідно до ч. 1\~ст.\~2\~ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно з ч. 1 ст. 4, ч. 1 ст. 5 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленим цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до положень ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. При цьому у відповідності до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Спір між сторонами виник з приводу наявності підстав для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом, що відкрилась внаслідок смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . \~ \~ \~ \~Спірні правовідносини врегульовано \~Цивільним кодексом України\~( далі ЦК України). Відповідно до статей 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. \~ \~ \~ \~Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України). \~ \~ \~ \~За частинами 1,2 статті 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи, а часом відкриття спадщини є день смерті особи. \~ \~ \~ \~Відповідно до частин 1,2 статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. За частиною 1 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Частиною першою статті\~ 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.1 ст.1270 ЦК України). Відповідно до ч.3\~ст. 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 статті 3 ЦК України). При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені \~\~в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України). Згідно правової позиції Верховного Суду викладеній у постанові від 26 червня 2019 року № 61-38298св18, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. \~ \~ \~ \~Також суд звертає увагу на те, що воля спадкодавця на випадок його смерті, викладена у формі заповіту, підлягає обов`язковій реалізації на користь позивача, оскільки свобода та реалізація положень заповіту після відкриття спадщини мають фундаментальне значення у спадкових правовідносинах. \~ \~ \~ \~Про свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності особи із існуванням заповіту вказано також у постановах Верховного Суду від 17 березня 2021 року у справі № 308/4272/19 , від 15 квітня 2021 року в справі № 591/1271/18 , від 26 липня 2021 року в справі 405/7058/19 , від 21 жовтня 2021 року в справі 643/13260/19 . На підставі наведеного, суд дійшов висновку, що визнання відповідачем позову не суперечить закону, оскільки позивач стверджує, що не був обізнаний про наявність заповіту, що є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а також враховуючи волю спадкодавця на випадок його смерті, викладену у формі заповіту, та те, що спадщина ніким не прийнята та не визнана судом відумерлою, тому позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved