Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-11 00:00:00

Позивачі [PERSON] та [PERSON] , через свого представника адвоката Крихту А.А., звернулись до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська із позовом до ОСББ «Петровка 45», який в подальшому було уточнено і в остаточній редакції просили наступне. Позивачі просили суд зобов`язати відповідача усунути перешкоди їм у користуванні підвальним приміщенням загального користування в будинку [ADDRESS] , в кому знаходяться системи водопостачання до нежитлових приміщень, які належать на праві власності [PERSON] та [PERSON] , шляхом надання доступу до підвального приміщення загального користування у вказаному будинку(надання ключів від вхідних дверей до підвального приміщення загального користування). Також, позивачі просили стягнути з відповідача на їх користь моральну шкоду у сумі 40\~000грн. та понесені судові витрати у сумі 32\~000грн. В обгрунтування заявлених вимог представник позивачів зазначила наступне. Позивачі є власниками нежитлових приміщень, розташованих в будинку [ADDRESS] , водопостачання зазначених приміщень здійснюється на підставі договору про надання послуг водопостачання та водовідведення №1412 від 01.03.2004року з КП «Дніпроводоканал» , по внутрішньобудинковим мережам вказаного будинку, розташованим в підвальному приміщенні. В липні 2022року водопостачання в належні позивачам приміщення припинилось . Дістатися в підвальне приміщення для відновлення водопостачання позивачі не мали можливості, оскільки ОСББ обладнало двері підвального приміщення замком. Неоднократні звернення до голови ОСББ результату не дали, доступу до підвального приміщення голова ОСББ не надала, водопостачання до нежитлових приміщень відновлено не було. 30.11.2022р. КП «Дніпроводоканал» направив до голови правління ОСББ «Петровка 45» Міхайльовій К.А. лист №7128/26-14 про обстеження водопровідних мереж. В зазначеному листі комунальне підприємство вимагало надати доступ 14.12.2022р. до підвального приміщення за адресою: [ADDRESS] де обладнано запірну арматуру на водопровідному вводі, по якому здійснюється водопостачання нежитлових приміщень, які належать позивачам та просило забезпечити присутність представника ОСББ для складання акту обстеження. Актом обстеження від 14.12.2022р. №017300, складеним представниками водопостачального підприємства, було зафіксовано відсутність доступу до водопровідної мережи та її огляду у зв`язку з відсутністю представника ОСББ «Петровка 45», який надає доступ до підвального приміщення. Після допуску до підвального приміщення, який було надано представником ОСББ, водопостачальне підприємство склало акт обстеження мереж водопостачання водовідведення об`єкта водоспоживання, який належить [PERSON] , згідно до якого в підвальному приміщенні не виявлено водопровідної труби, через яку належні позивачці нежитлові приміщення були підключені до внутрішньобудинкових мереж згідно ТУ №1353/ПТОс від 04.12.2003р.. На водопровідній мережі наявні відгалуження, які відрізані та заглушені. Таким чином, актом було встановлено демонтаж труби, яка забезпечує водопостачання належного позивачці приміщення, а сама система водопостачання потребує ремонту. Проте, відповідач продовжує не надавати доступ позивачам до підвального приміщення для проведення ремонтних робіт для відновлення водопостачання. Зазначене зафіксовано актами КП «Дніпроводоканал» №114400 від 05.05.2023р., №114405 від 10.05.2023р. Тільки 10.05.2023р., під час розгляду справи у суді, мешканцями під`їзду, в яких знаходиться вхід у підвальне приміщення загального користування, самостійно без погодження з головою ОСББ, було одноразово надано доступ позивачам (надано ключі) до підвального приміщення для проведення технічних робіт по відновленню водопостачання до належних їм приміщень. Тільки після цього позивачами були проведені термінові аварійні роботи по відновлювальному монтажу водопровідної труби замість демонтованої. Після даного випадку, доступ до підвального приміщення позивачам знов було заблоковано, ключів не надано. Позивачі вимушені були звернутись до суду за захистом свого права власності та усунення перешкод в нормальному користуванні зазначеною власністю з боку ОСББ «Петровка 45», а саме :нежитловими приміщеннями № 1, приміщенням № 62 площею 225,7 кв.м., підвальних приміщень № 63 загальною площею 142,5 кв.м., та № 64 загальною площею 281,00 кв. м., за адресою: [ADDRESS] , шляхом надання [PERSON] та [PERSON] доступу до підвального приміщення загального користування у вказаному будинку (надання ключів від вхідних дверей до підвального приміщення загального користування у будинку [ADDRESS] ). Позивачі не можуть вільно користуватись водопостачанням до своїх нежитлових приміщень, а від цього обмежується нормальне користування власністю, дії відповідача є неправомірними які привели до тривалої відсутності в приміщеннях питної води- більше 10 місяців були порушені всі санітарні норми, що завдало позивачам моральної шкоди яку вони оцінюють в 40\~000грн. і яку просили стягнути з відповідача. Також, просили стягнути з відповідача на користь позивачів понесені ними судові витрати пов`язані зі сплатою судового збору та витрати на правову допомогу у сумі 32\~000грн. Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 27.04.2023р.(суддя Басова Н.В.) провадження по справі за позовом [PERSON] , [PERSON] до ОСББ «Петровка 45», третя особа,що не заявляє самостійних вимог на предмет спору КП «Дніпроводоканал» про усунення перешкод у користуванні приміщенням закрито на підставі п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України. Постановою Дніпровського апеляційного суду від 27.09.2023р. було задоволено апеляційні скарги [PERSON] та [PERSON] ухвалу Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 27.04.2023р. про закриття провадження по справі з підстав передбачених п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України скасовано та справу було направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції. Протоколом розподілу справи між суддями Ленінського районного суду м.Дніпропетровська від 17.10.2023р. справу №205/6301/22 було розподілено до провадження судді Федотової В.М. Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 20 жовтня 2023року було прийнято до свого провадження для продовження розгляду цивільну справу та призначено підготовче судове засідання. 27.12.2023р. від третьої особи КП «Дніпроводоканал» надійшла заява про розгляд справи у відсутність представника третьої особи, прийняти до уваги письмові пояснення. Згідно наданих письмових пояснень вбачається, що фахівцями комунального підприємства було проведено обстеження приміщення [ADDRESS] , зафіксовано, встановлено та складено акт №114410 від 18.05.2023р.,що абонентом виконані по відновленню водопостачання до комерційних приміщень, шляхом приєднання до водопровідних мереж житлового будинку в підвалі. Фахівцями підприємства вдруге було проведено обстеження приміщення [ADDRESS] та зафіксовано факт наявності водопостачання про що було складено акт №1325 від 19.10.2023. 18.11.2022р. від третьої особи КП «Дніпроводоканал» надійшли письмові пояснення по справі. В зазначених поясненнях КП «Дніпроводоканал» підтвердив законність підключення нежитлових приміщень, які належать [PERSON] та [PERSON] до мереж водопостачання будинку [ADDRESS] . Підключення відбулось на підставі технічних умов №1353/ПТОс від 04.12.2003р., проектна документація «Водопостачання і каналізація офісу по [ADDRESS] погоджена КП «Дніпроводоканал» 08.01.2004р. Послуги водопостачання та водовідведення надаються на підставі договору №1412 укладеного між ФОП [PERSON] , ФОП [PERSON] та КП «Дніпроводоканал». Також, КП «Дніпроводоканал» в своїх поясненнях зазначив, що [PERSON] 18.07.2022р. звернулась в письмовому вигляді до постачальника води у зв`язку з відсутністю водопостачання до належних їй нежитлових приміщень. Фахівцями КП «Дніпроводоканал» було зроблено обстеження, встановлено відсутність водопостачання до об`єктів нерухомості, які належать позивачам , зафіксовано відсутність доступу до підвального приміщення та складено двосторонній акт №018715, в якому вказані зазначені обставини. КП «Дніпроводоканал» відмічає, що згідно ТУ та проектної документації №1353/ПТОс від 04.12.2003 на водопостачання та водовідведення офісу власником водопровідних мереж є [PERSON] та [PERSON] . Вдруге фахівцями підприємства було проведено обстеження приміщення [ADDRESS] 03.11.2022р. і було складено відповідний акт №008595. Було рекомендовано звернутись до ОСББ «Петровка 45» для владнання конфліктної ситуації. КП «Дніпроводоканал» заперечувало проти позиції, яку видвинув відповідач ОСББ «Петровка 45», щодо неузгодження підключення водовідведення нежитлових приміщень, які належать позивачам з ОСББ «Петровка 45», а тому вказане підключення є незаконним. Представник третьої особи зазначив, що всі погодження відбулись в період 2003-2004р. з власником мереж ВАТ «Дніпровсьпромбуд», з яким було узгоджено підключення та надано дозвіл до комунікацій внутрішньобудинкових мереж за адресою : [ADDRESS] . ОСББ «Петровка 45» було створено рішенням Установчих зборів від 06.12.2008р., а зареєстровано 02.07.2009р. , а погодження відбувалось раніше і з іншим власником мереж.(т.с.1, а.с.71-77) 22 січня 2024р. представник відповідача ОСББ «Петровка 45» адвокат Яланська Ю.П. надала суду відзив на позовну заяву в якому просила відмовити у задоволенні позову у повному обсязі, вважає його необгрунтованим і недоведеним з наступних підстав. 06.12.2008р. Установчими зборами співвласників багатоквартирного будинку [ADDRESS] було прийнято рішення про створення ОСББ «Петровка 45», було прийнято та затверджено Статут ОСББ. Позивачі є власниками нежитлових приміщень в вказаному будинку, площа яких 281,2 кв.м. Лише після звернення [PERSON] до суду із позовом у вересні 2022р., відповідачу стало відомо, що з 2003р. до нежитлового приміщення, яке належить позивачу, було здійснено підведення та підключення водопостачання та здійснювалось надання КП «Дніпроводоканал» послуг з центрального постачання та водовідведення на підставі договору від 01.03.2004р. До цього у відповідача не було вказаної інформації. Позивачі не звертались до ОСББ з приводу питання підключення до внутрішньобудинкових мереж водопостачання та водовідведення, що належать на праві спільної власності співвласникам будинку. На адресу ОСББ за період з 01.07.2022р. ,з моменту відключення водопостачання ,і по 01.11.2022р. від позивачів не надходило листів-претензій, запитів на які вони посилаються , що підтверджується довідкою АТ «Укрпошта». Позивачами не доведено, що з вини відповідача було припинено водопостачання до приміщень які належать позивачам. Актом обстеження мереж КП «Дніпроводоканал» в грудні 2022року було встановлено відсутність частини труби до комерційних приміщень , які належать позивачам ,але не встановлено факту незаконного підключення будинку до центрального водопостачання та водовідведення, як і не встановлено причин відсутності частини внутрішньобудинкової мережі водопроводу та ким це було зроблено. Позивачі не надали доказів звернення до голови ОСББ з питань доступу до підвального приміщення загального користування будинку [ADDRESS] для підключення ними нежитлових приміщень до системи водопостачання з наданням відповідних документів. Вважає, що відсутній предмет спору, оскільки позивачі не звертались до відповідача в установленому законом порядку з приводу спірного питання. Водопостачання нежитлових приміщень позивачі поновили за участю КП «Дніпроводоканал» однак без участі відповідача. Відповідач не чинив перешкод у доступі до підвального приміщення. Позивачі самовільно зламали замки і забезпечили собі доступ до підвального приміщення загального користування та поновили водопостачання до своїх приміщень. Щодо заявлених вимог про відшкодування моральної шкоди у розмірі 40000грн., вважає, що вказана вимога не доведена. Також, представник позивача просила відмовити і у задоволенні вимог в стягненні 32000грн. витрат на правову допомогу. 05.02.2024р. від представника позивачів [PERSON] та [PERSON] адвоката Крихти А.А. надійшла відповідь на відзив . В відповіді на відзив представник позивачів звертає увагу, що наведеними доводами в відзиві представник відповідача не спростував аргументів позивачів щодо фактів чинення їм перешкод з боку відповідача у доступі до приміщень загального користування багатоквартирного будинку [ADDRESS] . Вхід до допоміжних приміщень(приміщень загального користування) знаходиться всередині під`їзду будинку , який ОСББ обладнало вхідним замком, та достаменно знаючи про наявність в будинку інших нежитлових приміщень та наявності у них власників всупереч норм ст.382 ЦК України, Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» не забезпечило останніх доступом до таких приміщень шляхом надання ключів або пропозиції виготовити дублікат ключів. Представник позивачів вважає хибною позицію представника відповідача про відсутність спору через відсутність звернень позивачів для надання доступу до підвальних приміщень-предмет спору є оскільки позивачі не мають безперешкодного доступу до підвальних приміщень і відповідач сам не спростовує факт наявності замку на дверях. Позивачка [PERSON] звернулась до правоохоронних органів з заявою про вчинення кримінального правопорушення за ч.4 ст.185 КК України у зв`язку з викраденням частини труби із підвального приміщення. Наявність моральної шкоди, яка обгрунтовується відсутністю доступу до питної води, неможливістю користування приміщеннями та порушення санітарних умов , що призвело до незручностей та моральних страждань підтверджено актами КП «Дніпроводоканал» в яких чітко зазначено, що у позивачів було відсутнє водопостачання до приміщень, а також була відсутня можливість проникнути в підвальне приміщення разом з представниками водопостачальної організації для обстеження та усунення причини аварійного стану. Щодо судових витрат на правничу допомогу тривалість судового розгляду відбулася лише з вини відповідача і його позиції по справі, витрати на правничу допомогу є обгрунтованими. 03.04.2024р. надійшли заперечення представника відповідача-адвоката Яланської Ю.П., щодо уточненої редакції позовної заяви. В запереченнях представник відповідача посилається на ті ж самі доводи, що і при поданні відзиву на позовну заяву. 03.04.2024р. надійшла заява представника відповідача-адвоката Яланської Ю.П. про виклик свідків. 22.04.2024р. від представника позивачів-адвоката Крихти А.А. надійшла відповідь на заперечення відповідача від 03.04.204р. В своїй відповіді представник посилається на ті ж самі доводи, що були викладені і у відповіді на відзив . В додаток, представник позивачів надала до відповіді на заперечення копії звернень позивачів до голови ОСББ про надання доступу до підвального приміщення для усунення наслідків відсутності водопостачання з копіями квитанцій направлення стороні «Новою поштою»,також було надано копію звернення позивачів на ім`я начальника ВП№3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області в якому просили забезпечити 18.05.2023р. на території будинку [ADDRESS] охорону громадського порядку у зв`язку з проведенням в підвальному приміщенні вказаного будинку ремонтних робіт для відновлення водопостачання в присутності представників КП «Дніпроводоканал.(т.с.3, а.с.116-125) Ухвалою Ленінського районного суду м.Дніпропетровська від 19.06.2024р. було задоволено клопотання представника відповідача адвоката Яланської Ю.П. про виклик свідка, також було закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до судового розгляду. В судовому засіданні представник позивачів [PERSON] та [PERSON] адвокат Крихта А.А. позовні вимоги підтримала з підстав, викладених у позові та просила суд позов задовольнити. В судовому засіданні голова ОСББ Міхальова К.А. та представник відповідача адвокат Яланська Ю.П. проти задоволення позову заперечували, посилаючись на його безпідставність та необґрунтованість. Голова ОСББ Міхальова К.А. суду пояснила, що в будинку [ADDRESS] вона проживає з 2016року. Коли вона вселилась до будинку ОСББ вже було. Які були взаємовідносини попереднього голови ОСББ з позивачами -не знає. Влітку 2021року її переобрали головою ОСББ «Петровка 45». Засіданням правління від 25.06.2021рку було вирішено встановити замок на вхідні двері до підвалу, а її визначили відповідальною по збереженню ключа від підвального приміщення. Рішення було обгрунтовано тим, щоб не було пошкодження внутрішньобудинкового майна. Всі рішення правління вивішуються на стенді і мешканці будинку можуть ознайомитись з ними. Позивачів, як власників нежитлових приміщень ніхто не попереджав про такі зміни. З початком повномасштабного вторгнення рф на територію України -вона разом з дітьми в лютому 2022року виїхала за межі країни до Німеччини, замість себе призначила виконуючим обов`язки [PERSON] . Ніяких змін до Статуту внесене не було у зв`язку з передачею повноважень [PERSON] . Позивачі їй писали в месенджерах про ситуацію з водопостачанням -вона їх переадресувала до [PERSON] . Вважає, що ніякою протиправної поведінки з боку ОСББ «Петровка 45» по відношенню до позивачів не було, а ось з боку позивачів є недобросовісна поведінка- останні не сплачують ніяких внесків до ОСББ, користуються комунікаціями, є заборгованість по внескам. З позивачами спілкувався [PERSON] , щодо сплати заборгованості по внескам позивачі відмовились сплачувати борги. Голова ОСББ Міхальова К.А. на підтвердження своїх доводів, щодо боргових зобов`язань позивачів перед ОСББ не надала суду підтверджуючих документів, також не було надано договорів між ОСББ та позивачами по утриманню прибудинкової території та сплату внесків, також не було надано підтвердження наявності квитанцій та направлення їх позивачам. Також, голова ОСББ підтвердила, що у позивачів вхід до своїх приміщень окремо, але доступ до комунікацій лише через підвальне приміщення будинку. Третя особа КП «Дніпроводоканал» в письмовій заяві на адресу суду просили розглянути справу без їх участі, підтримала надані письмові пояснення . Допитаний в якості свідка [PERSON] суду пояснив, що він є членом правління ОСББ «Петровка 45» з 2021року, а в будинку проживає з 2011року. До 2022року ніяких проблем з підприємцями [PERSON] та [PERSON] у ОСББ не було, не було ніяких скандалів також ніколи не стояло питання, щоб встановити замок на двері підвального приміщення. Влітку 2021року члени правління вирішили поставити замок на двері підвального приміщення для збереження майна будинку. Відповідальну особу визначили [PERSON] . Знає зі слів, що [PERSON] та [PERSON] заборгували перед ОСББ за внески, і не бажають їх сплачувати тому і виник спір. Ніякого договору між ОСББ та позивачами на сплату внесків по утриманню будинку він не бачив. Підтвердив, що на засіданні правління виносилась пропозиція по укладенню мирової угоди по справі, але вирішили, що підпишуть мирову угоду після того, як [PERSON] та [PERSON] сплатять за три роки борги по комунальним послугам та по утриманню будинку. Не міг пояснити судові чому його прізвища не має в протоколі загальних зборів правління ОСББ від 15.06.2021р. , як члена правління, коли було прийнято рішення про встановлення замка на двері підвального приміщення. Також свідок не знав про акти КП «Дніпроводоканал» про обстеження мереж і договори між позивачами та комунальним підприємством по постачанню води , також не знав,що тривалий час водопостачальна організація не могла проникнути до підвального приміщення для обстеження мереж та виявлення причини відсутності водопостачання до нежитлових приміщень які належать позивачам. Суд, заслухавши пояснення сторін, свідків , ураховуючи нижченаведені фактичні обставини справи, зміст спірних правовідносин, оцінивши докази, вважає, що позов [PERSON] та [PERSON] підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Частиною 3 статті 12 ЦПК України\~передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до вимог ч. ч. 1, 5-7\~ст. 81 ЦПК України,\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Згідно з частиною першою\~статті 1 ЦК України\~цивільні відносини засновані на засадах юридичної рівності, вольного волевиявлення та майнової самостійності їх учасників. Основні засади цивільного законодавства визначені у\~статті 3 ЦК України. Відповідно до ст.12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків. Судом встановлені такі обставини справи та відповідні їм правовідносини. [PERSON] є власницею нежитлового вбудованого приміщення№3 на 1 поверсі поз.1,2,тамбур Ї, в підвалі поз.3-11, нежитловою площею 281,2 кв.м, що знаходиться в адміністративній будівлі А-4 за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі-продажу від 20.05.2002р. укладеного між ВАТ «Дніпровсьпромбуд» та [PERSON] , посвідчений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Базилєвим С.П. (т.с.1 а.с.12) На підтвердження права власності на нежилі приміщення за адресою: [ADDRESS] позивачів [PERSON] та [PERSON] були надані : Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності на частку нежилого приміщення за [PERSON] ; витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно КП «Дніпровське міжміське БТІ» Дніпровської обласної ради від 24.10.2008р. за [PERSON] на підставі рішення від 19.09.2008р. постійно діючого Третейського суду при Асоціації «Левлекс»; витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно КП «Дніпровське міжміське БТІ» Дніпровської обласної ради від 28.10.2008р. про реєстрацію права власності на нежилі приміщення 60,61 по [ADDRESS] по частці за [PERSON] та [PERSON] на підставі рішення від 09.09.2008р. постійно діючого Третейського суду при Асоціації «Левлекс».(т.с.1, а.с.129-131) Між державним комунальним виробничим управлінням водопровідно-каналізаційного господарства м. Дніпропетровська та ПП « [PERSON] »,ПП « [PERSON] » було укладено договір №1412 від 01.03.2004р. на здійснення послуг водопостачання та водовідведення. Зазначеним договором передбачені права та обов`язки сторін, в тому числі до обов`язків позивачів відносяться: належним чином експлуатувати водопровідні та каналізаційні мережі, лічильники та прилади на них , які знаходяться у них на балансі; слідкувати за збереженням лічильників, пломб та з`єднань водолічильника, запорної арматури та іншого обладнання водомірного вузла (а.с.13-15, т.с.1) Листом від 01.08.2022р. за підписом в.о. начальника Управління «Водозбут» Худєєва В. зазначено, що [PERSON] та [PERSON] були надані технічні умови №1353/ПТО від 04.12.2003р. та узгоджено проектну документацію від 08.01.2004р. за адресою: [ADDRESS] . Послуги з центрального водопостачання та водовідведення на об`єкта за адресою: [ADDRESS] , приміщення 1,3 надаються на підставі укладеного договору від 01.03.2004р. №1412 між ФОП « [PERSON] » , ФОП « [PERSON] » та КП «Дніпроводоканал», нарахування проводяться на підставі показників приладу обліку води за фактично спожиті послуги. Також, в листі було зазначено, що 28.07.2022р. на підставі звернення [PERSON] та [PERSON] , представниками водопостачальної організації було проведено обстеження мереж водопостачання і було встановлено, що водопостачання відсутнє, про що було складено акт №018715. Встановлено, що відключення послуги централізованого водопостачання на вказаних об`єктах представниками КП «Дніпроводоканал» не проводилось.(т.с.1, а.с.17) Також, позивачами було надано акт обстеження №018715 від 28.07.2022р. на підтвердження обставин викладених у листі(а.с.16, 28т.с.1) 25.07.2022р. позивачка [PERSON] звернулась до голови ОСББ «Петровка 45» з листом-претензією , в якому просила пояснити причину припинення 09липня 2022року о 16.00год водопостачання в нежитлові приміщення, власницею яких є вона з боку ОСББ , при наявності договору з водопостачальною організацією (а.с.18, т.с.1) До пояснень третьої особи КП «Дніпроводоканал» , на підтвердження викладеної позиції , було надано: акт обстеження №018715 від 28.07.2022р., акт обстеження №008595 від 03.11.2022р., погодження на підключення водопроводу та каналізації нежитлового приміщення , яке належить ПП [PERSON] до внутрішніх систем тресту «Дніпровспромстрой» за адресою [ADDRESS] , технічні умови №1353/ПТОс від 04.12.2003р.(а.с.73-76,т.с.1) Позивачами, на підтвердження правомірності підключення нежитлових приміщень до водопроводу та каналізації до внутрішніх мереж за адресою [ADDRESS] була надана узгоджена технічна документація (т.с.1, а.с.112-168) Під час проведення підготовчого розгляду цивільної справи у Ленінському районному суді м.Дніпропетровська (суддя Басова Н.В.) - КП «Дніпроводоканал» надав до суду лист-вимогу на адресу ОСББ «Петровка 45» від 30.11.2022р. про обстеження водопровідних мереж 14.12.2022. В вказаному листі комунальне підприємство вимагало від голови ОСББ «Петровка45» забезпечити присутність представника ОСББ для складання акту обстеження. В листі було вказано причину-відсутність водопостачання до нежитлових приміщень, обладнання в підвальному приміщенні будинку запірної арматури на водопровідному вводі по якому здійснюється водопостачання нежитлових приміщень позивачів(т.с.1, а.с.184) Також, КП «Дніпроводоканал» було надано до суду технічну документацію офісу по пр. Петровського 45 (реконструкція приміщень магазину №6 «Сільхозпродукти» та бібліотеки) (т.с.1, а.с.235-242) Актом №001365 від 14.12.2022р. складеним представниками КП «Дніпроводоканал» в присутності [PERSON] було проведено обстеження водопровідних мереж за адресою [ADDRESS] в т.ч. внутрішньобудинкових мереж в підвальному приміщені будинку. Станом на момент складання акту та проведеного обстеження труби приєднаної до приміщень [PERSON] та [PERSON] не виявлено, наявні ознаки відрізу та заглушень. Голова ОСББ на вимогу КП «Дніпроводоканал» для проведення обстеження не з`явився.(а.с.234, т.с.1) Згідно витягу з ЄРДР №1223041690000541 від 18.04.2023р. -17.04.2023р. за заявою [PERSON] про вчинення кримінального правопорушення було внесено відомості до ЄРДР за ст.185 ч.4 КК України за фактом вчинення крадіжки частини водопровідної труби з підвального приміщення будинку [ADDRESS] (а.с.70 т.с.3) 01.05.2023р. позивачі письмово звернулись до голови ОСББ «Петровка 45» з заявою про погодження дати та надання доступу до підвального приміщення будинку для проведення ремонтних робіт(а.с.71, т.с.3) Головою ОСББ «Петровка 45» було надано відповідь з погодженням дати проведення ремонтних робіт(т.с.3, а.с.71 на звороті) 18.05.2023р. представник ОСББ «Петровка 45» звернулась до правоохоронних органів з заявою про вчинення кримінального правопорушення, а саме незаконного проникнення до приміщення підвалу будинку [ADDRESS] без голови правління(т.с.3, а.с.90-92). Стороною відповідача було надано до суду копії витягів з протоколів загальних зборів ОСББ «Петровка 45», а саме: витяг з протоколу №1 загальних зборів ОСББ «Петровка 45» від 15.06.2021 в якому підтримали пропозицію про заміну замку вхідних дверей другого під`їзду підвального приміщення та призначити відповідальну особу за збереження ключа та витяг з протоколу №2 від 25.06.2021р. про призначення відповідальної особи за збереження ключів від підвального приміщення(а.с.132-134,т.с.3) Згідно зі статтею 15 ЦК України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Право кожної особи на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу закріплено у\~статті 16 ЦК України. Суд шляхом вчинення провадження у справах здійснює захист їх прав і охоронюваних законом інтересів, які порушені або оспорюються. Наявність права на пред`явлення позову не є безумовною підставою для здійснення судового захисту, а лише однією з необхідних умов реалізації права, встановленого вищевказаними нормами. Аналіз наведених норм свідчить про те, що підставою для звернення особи до суду є наявність у неї порушеного права та/або законного інтересу. Таке звернення здійснюється особою, якій це право належить, і саме з метою його захисту. Відсутність обставин, які б підтверджували наявність порушення права та/або законного інтересу особи, за захистом якого вона звернулася, є підставою для відмови у задоволенні такого позову. Порушенням є такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилось або зникло як таке. Порушення права пов`язане з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково. Об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, спричинена поведінкою іншої особи. Розпорядження своїм правом на захист є приписом цивільного законодавства і полягає в наданні особі, яка вважає свої права порушеними, невизнаними або оспорюваними, можливості застосувати способи захисту, визначені законом або договором. Відповідно до\~статті 41 Конституції України\~кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати економічну ситуацію і природні якості землі. Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів (стаття 1 Першого протоколу до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). За змістом статей 316, 317\~ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належить право володіння, користування та розпорядження своїм майном. Частиною другою\~статті 382 ЦК України\~передбачено, що усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав. Згідно з частинами першою та другою\~статті 5 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку"\~спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників. Спільне майно багатоквартирного будинку не може бути поділено між співвласниками, і такі співвласники не мають права на виділення в натурі частки із спільного майна багатоквартирного будинку. Співвласники зобов`язані виконувати рішення зборів співвласників, своєчасно сплачувати за спожиті житлово-комунальні послуги (частина перша\~статті 7 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку"). Частиною першою\~статті 9 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку"\~передбачено, що управління багатоквартирним будинком здійснюється його співвласниками. За рішенням співвласників усі або частина функцій з управління багатоквартирним будинком можуть передаватися управителю або всі функції - об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку (асоціації об`єднань співвласників багатоквартирного будинку). Відповідно до\~статті 385 ЦК України\~власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту. Об`єднання власників квартир, житлових будинків є юридичною особою, яка створюється та діє відповідно до статуту та закону. Право власності особи може бути захищено у випадку його існування та у разі його порушення, оспорювання чи невизнання. Закон України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку"\~визначає правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку. Згідно з частинами першою, четвертою\~статті 4 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку"\~об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання й використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання. Відповідно до\~статті 10 цього Закону\~до виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься питання про використання спільного майна, визначення обмежень на користування спільним майном. Як Законом України\~"Про\~об`єднання\~співвласників багатоквартирного\~будинку" (частина четверта статті 14), так і\~Законом України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку"\~(частина друга статті 6) визначено, що здійснення (реалізація) співвласником своїх прав не може порушувати права інших співвласників. Статтею 15\~Закону України\~"Про\~об`єднання\~співвласників багатоквартирного\~будинку" визначено, що співвласник зобов`язаний, зокрема, виконувати передбачені статутними документами обов`язки перед об`єднанням, дотримуватися вимог правил утримання житлового будинку і прибудинкової території, своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. У статуті ОСББ визначаються права і обов`язки співвласників. При цьому, частиною першою\~статті 321 Цивільного кодексу України\~визначено, що право власності є непорушним та ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до\~статті 391 ЦК України\~власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Предмет негаторного позову становить вимога володіючого майном власника до третіх осіб про усунення порушень його права власності, що перешкоджають йому належним чином користуватися, розпоряджатися цим майном тим чи іншим способом. Підставою негаторного позову слугують посилання позивача на належне йому право користування і розпорядження майном, а також факти, що підтверджують протиправні дії відповідача у створенні позивачеві перешкод щодо здійснення цих правомочностей. При цьому, для задоволення вимог власника достатньо встановити факт об`єктивно існуючих перешкод у здійсненні власником своїх правомочностей. Таким чином, право власності як абсолютне право має захищатися лише при доведенні самого факту порушення. Отже, встановлення саме зазначених обставин входить до предмета доказування у справах за такими позовами (постанова Верховного Суду від 12 квітня 2018 року у справі № 926/2189/17). Суд вважає, що хоча чинне законодавство і наділяє об`єднання правом приймати рішення про встановлення обмежень користування спільним майном та забезпечення належного утримання та використання спільного майна, шляхом затвердження таких рішень загальними зборами, однак Статутом об`єднання визначається, які саме конкретні дії вправі вчиняти об`єднання у випадку, коли співвласник не сплачує внески/платежі. Представником відповідача було надано до суду копію Статуту ОСББ «Петровка 45», згідно п.2.4 зазначеного Статуту: Об`єднання з метою виконання завдання своєї діяльності має право доручати правлінню , в межах повноважень визначених статутом: -здійснювати контроль за своєчасною сплатою внесків та платежів. Пунктом 2.5 вказаного статуту передбачено: Для забезпечення власниками приміщень свої обов`язків об`єднання має право: -робити членам об`єднання попередження про порушення ними статутних або інших законних вимог і вимагати їх дотримання; -вимагати відшкодування збитків завданих майну з вини власника або інших осіб, які користуються його власністю; -вимагати своєчасної та у повному обсязі сплати всіх встановлених Статутом об`єднання платежів, зборів, внесків від власників приміщень , а також відрахувань до резервного та ремонтного фондів; -звертатися до суду із позовами; -вживати заходів щодо своєчасної сплати всіх установлених Статутом об`єднання платежів, зборів і внесків власниками приміщень, а також відрахувань до резервного та ремонтного фондів. У розділі 6 Статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Петровка 45" вказано, що у разі прийняття на власний баланс об`єднання всього житлового комплексу та вибору форми правління неподільним та загальним майном через статутні органи об`єднання між об`єднанням і кожним власником житлового чи нежитлового приміщення укладається договір на основі Типового договору, затвердженого спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади з питань житлового господарства. У разі відмови власника приміщення укладати договір або сплачувати внески на утримання та ремонт будинку об`єднання має право звернутися до суду для стягнення нарахованих платежів. Під час розгляду справи голова ОСББ «Петровка 45» Міхальова К.А. на підтвердження доводів, що у сторони позивачів є заборгованість перед ОСББ по внескам та платежам по утриманню будинку - не надала до суду договорів з позивачами, а також підтвердження того, що позивачі мають заборгованість по внескам та обов`язковим платежам по утриманню будинку. При досліджені витягу з протоколу №1 загальних зборів ОСББ «Петровка 45» від 15.06.2021р. судом було встановлено, що в рішенні не зазначену мету встановлення замку та порядок сповіщення всіх власників приміщень, в тому числі і нежитлових про прийняття вказаного рішення. Також, не встановлено порядку користування місцем загального користування- підвалу, з урахуванням потреб і власників нежилих приміщень Лише в витягу з протоколу № 2 загальних зборів ОСББ від 25.06.2021р. було зазначену мету встановлення замку збереження загальнобудинкових систем та комунікацій. Але, знов не визначено порядок оповіщення про вказане рішення власників нежитлових приміщень позивачів по справі. З наведеного вбачається, що вказаними рішеннями зборів було вирішено питання, щодо обмеження доступу до підвального приміщення, де розташовані комунікації в тому числі і ті, що належать позивачам, не враховуючи те,що вказане приміщення є місцем загального користування і в ньому знаходиться майно не лише ОСББ, а і позивачів. Суд вважає, що відповідач порушив права позивачів обмеживши їх в користуванні власним майном на яке є в наявності всі дозвільні документи. Між сторонами склався конфлікт, який носить тривалий характер і незважаючи на усунення наслідків аварії і поновлення водопостачання позивачі не мають самостійного доступу до комунікацій оскільки відповідач продовжує чинити перешкоди з надуманих причин. Таким чином, відповідач порушив вимоги Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку"\~(частина четверта статті 14), так і\~Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку"\~(частина друга статті 6) де визначено, що здійснення (реалізація) співвласником своїх прав не може порушувати права інших співвласників. Так як поведінка Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Петровка 45» щодо обмеження позивачів у користуванні спільним майном є протиправною, такою, що перешкоджає [PERSON] та [PERSON] у користуванні спільним майном, суд дійшов висновку в обґрунтованості позовних вимог в частині вимог, щодо зобов`язання ОСББ «Петровка 45» усунути перешкоди позивачам у користуванні підвальним приміщенням загального користування в будинку [ADDRESS] , в якому знаходиться система водопостачання до нежитлових приміщень, які належать [PERSON] та [PERSON] на праві власності, а саме: до нежитлового приміщення № 1, приміщення № 62 площею 225,7 кв.м., підвальних приміщень № 63 загальною площею 142,5 кв.м., та № 64 загальною площею 281,00 кв. м., за адресою: [ADDRESS] , шляхом надання позивачам доступу до підвального приміщення загального користування у будинку [ADDRESS] (надання ключів від вхідних дверей до підвального приміщення загального користування у будинку [ADDRESS] ) підлягають задоволенню. Щодо правил та умов відшкодування моральної шкоди, то за загальним правилом відшкодування моральної шкоди, визначеним в\~статті 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Згідно зі статтею 1167\~ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи, яка її завдала: 1) якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки; 2) якщо шкоди завдано фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту або виправних робіт; 3) в інших випадках, встановлених законом. За змістом наведеної норми зобов`язання відшкодувати моральну шкоду виникає лише за умови, що ця шкода є безпосереднім наслідком певної протиправної дії (бездіяльності). Тобто заподіяна моральна шкода відшкодовується тій фізичній чи юридичній особі, права якої були безпосередньо порушені протиправними діями (бездіяльністю) інших осіб. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 04.05.2022 у справі № 761/28949/17 у контексті питання стосовно відшкодування моральної шкоди висловила правову позицію про те, що при розгляді такої справи суд з`ясовує: наявність самої моральної шкоди та її вплив на життя позивача; факт вчинення протиправних дій відповідачем та його вину; зв`язок між дією (бездіяльністю) відповідача та моральною шкодою, яку поніс позивач; обґрунтованість суми компенсації моральної шкоди. Судом було встановлено, що між сторонам існує конфлікт який триває починаючи з 2022року. Відсутність водопостачання до нежитлових приміщень, в яких були розташовані і ветеринарна клініка і перукарня призвели до порушення санітарних умов існування закладів, було обмежено доступ до питної води . До матеріалів справи позивачами було долучено скріни переписки між [PERSON] та орендарями приміщень з яких вбачається, які незручності виникли у позивачів у зв`язку з небажанням відповідача вирішити за короткий проміжок часу ситуацію яка виникла. Відповідач, на протязі 10 місяців не допускав позивачів та представників КП «Дніпроводоканал» до приміщення підвалу, чинив штучні перепони, проявляв неповагу до власності порушуючи вимоги чинного законодавства. В рішенні ЄСПЛ від 28 травня 1985 р. у справі «Абдулазіз, Кабалес і Балкандалі» зазначається, що «з огляду на її природу, стверджувана моральна шкода не завжди може бути предметом чіткого доведення. Проте розумно припустити, що особи, які зіткнулися з проблемами можуть зазнати страждань і тривоги». Звідси випливає, що фактичною основою для висновку про наявність негативних наслідків у немайновій сфері потерпілої особи у більшості ситуацій може бути як таке розумне припущення про природність їх виникнення за подібних обставин. На підставі викладеного, суд вважає, що доводи позивачів , що діями відповідача їм було спричинено моральну шкоду підтверджені об`єктивними матеріалами справи, а позовні вимоги по відшкодуванню моральної шкоди є доведеними і обгрунтованими. Частиною 3\~ст. 23 ЦК України\~встановлено, що розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності та справедливості. Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Вимоги, як і заперечення на них, за загальним правилом обґрунтовуються певними обставинами та відповідними доказами, які підлягають дослідженню, зокрема, перевірці та аналізу. Все це має бути проаналізовано судом як у сукупності (в цілому), так і кожен доказ окремо, та відображено у судовому рішенні. Стандарт доказування «вірогідність доказів», на відміну від «достатності доказів», підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надати достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надати саме ту їх кількість, яка зможе\~переважити доводи протилежної сторони судового процесу. Тлумачення зазначеного свідчить, що на суд покладено обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були. Зважаючи на вище викладені обставини справи, беручи до уваги подані позивачами докази на підтвердження своїх позовних вимог, проти яких заперечував відповідач та його представник , виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, суд приходить до висновку, що заявлений позивачами розмір моральної шкоди є завищеним, а тому визначає розмір моральної шкоди, яка підлягає стягненню з відповідача, у розмірі 10\~000грн. - по 5\~000грн. на користь [PERSON] та [PERSON] . Частково задовольняючи позов в частині відшкодування моральної шкоди, суд на підставі ч.1 ст.141 ЦПК України, пропорційно розміру задоволених позовних вимог, стягує з відповідача на користь позивачів понесені ними судові витрати по сплаті судового збору по 1\~240 грн. 50 копійок на користь кожного. Понесені ОСББ «Петровка 45» судові витрати по справі у вигляді витрат на правову допомогу у розмірі 30 000 грн. покласти на відповідача ОСББ «Петровка 45». Також, з відповідача на користь позивача [PERSON] , в порядку ст.137 ЦПК України, підлягають стягненню витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 13\~000 грн., які підтверджені письмовими матеріалами справи. На підставі вищевикладеного та

Outcome: partial