Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-04 00:00:00

У серпні 2024 року представник [PERSON] адвокат Повалій О.В. звернулася до суду з позовом до ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: КП «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечникова» Дніпропетровської обласної ради», Головне управління ПФУ в Дніпропетровській області, про визнання незаконною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, в подальшому уточнивши позовні вимоги, в якій представник позивача просить суд визнати незаконною бездіяльність ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» щодо не надання інформації про прізвище, ім`я, по батькові та посади представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з розслідування (що передбачено п. 105 Порядку № 337), та Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці щодо не проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у [PERSON] , працівника ВСП «Шахтоуправління Дніпровське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», та зобов`язати Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці провести розслідування обставин і причин виникнення професійного захворювання у [PERSON] , працівника ВСП «Шахтоуправління Дніпровське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», та за його результатами видати Акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4. Позиція позивача Представник позивача\~посилається на\~те,\~що позивач\~працював у\~відповідача ПрАТ\~«ДТЕК Павлоградвугілля»\~у шкідливих\~умовах і\~отримав професійне\~захворювання. Відповідно до повідомлення КП «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечникова» Дніпропетровської обласної ради» від 05.04.2023\~ про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3, [PERSON] був встановлений основний діагноз: пневмоконіоз першої стадії, ускладнений хронічним обструктивним захворюванням легень першої стадії, група «А», фаза нестійкої ремісії. ЛН першого ступеня; деформуючий артроз ліктьових суглобів (ПФ першого-другого ступеня), деформуючий артроз колінних суглобів (ПФ першого-другого ступеня); двобічна хронічна нейросенсорна приглухуватість другого ступеня\~(з легким зниженням слуху) - за класифікацією В.О. Остапкович і Н.І. Пономарьової. Захворювання професійні від 05.05.2023. Південно-Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці після отримання 11.05.2023 року повідомлення за формою П-3 від 05.04.2023\~ відносно [PERSON] не було утворено протягом трьох робочих днів комісію з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) та розслідування не проводилося. Неможливість створення комісії була обумовлена відсутністю своєчасного надсилання інформації щодо членів комісії від ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», а також ігнорування листів Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про надання інформації з боку ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про членів комісії, які будуть приймати участь у розслідуванні, що унеможливило Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби виконати належним чином пункт 105 Порядку в частині утворення комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у позивача, та, як наслідок, складення комісією акту за формою П-4 відносно [PERSON] . Строк дії повідомлення за формою П-3 становить шість місяців з моменту встановлення діагнозу хронічного професійного захворюваннян у працівника, тому строк дії повідомлення про профзахворювання у [PERSON] (строк повідомлення діяв з 05.04.2023 до 05.10.2023) до утворення комісії з розслідування професійного захворювання у [PERSON] сплинув, що робить неможливим створення комісії та проведення комісією розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання, чим порушуються права позивача. Заяви, клопотання сторін; інші процесуальні дії у справі Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 09.09.2024 року було залишено без руху позов, а ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 01.11.2024 року повернуто позивачу, у зв`язку з невиконанням ухвали суду про залишення позову без руху. Постановою Дніпровського апеляційного суду від 26.12.2024 року ухвалу Павлоградського міськрайнного суду Дніпропетрвоської області від 01 листопада 2024 року скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції. Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 24 січня 2025 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Не погодившись з позовом, у порядку ст. 178 ЦПК України, представником ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» Єлістратовим Р.В. подано відзив на позовну заяву, відповідно до якого останній не визнає позовні вимоги у повному обсязі, обґрунтовуючи тим, що діагноз, встановлений [PERSON] був оскаржений ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в судовому порядку, у подальшому ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» було направлено 09.11.2023 за вих. № 13/3213 інформацію до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці щодо участі в роботі комісії з розслідування професійних захворювань представників підприємства для розслідування професійного захворювання у Писаренка О.М. У порядку ст. 178 ЦПК України, не погодившись з позом частково, представником Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Губським В.О. подано відзив на позовну заяву, відповідно до якого останній просить відмовити позивачу в частині позовних вимог, а саме, щодо визнання незаконною бездіяльність Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, вважаючи, що відповідачем вжито усіх необхідних заходів в рамках своїх повноважень для створення комісії та проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання у позивача. У порядку ст. 181 ЦПК України, представником третьої особи - Головного управління Пенсійного Фонду України в Дніпропетровській області, подано пояснення щодо позову, де викладені пояснення, міркування щодо позовних вимог. Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 25 березня 2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду. Представник позивача адвокат Повалій О.В. у судовому засіданні позовні вимоги позивача просила задовольнити у повному обсязі на підставх та доводах викладених у позові. Представник відповідача Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці - Губський В.О. у судовому засіданні позовні вимоги представника позивача не визнав у повному обсязі, посилаючись на те, що Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці не наділено повноваження щодо розслідування обставин і причин виникнення професійного захворюванняу позивача, а також видачі Акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4, так як зазначенними повноваження наділений колегіальний орган комісія щодо розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання у працівника, яка лише утворюється, за встановленим законом порядком, керівником територіального органу Держпраці. Представник відповідача ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» - Єлістратов Р.В. у судове засідання не з`явився, відповідно до поданої заяви до суду, просив розгляд справи проводити без його участі, а також у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі на доводах та підставах викладених у відзиві не позовну заяву. Представник третьої особи - Комунального підприємства «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечникова» Дніпропетровської обласної ради» у судове засідання не з`явився, не повідомив суд про причини не явки, був належним чином повідомлений про дату та час проведення розгляду справи. Представник третьої особи Головного управління Пенсійного Фонду України в Дніпропетровській області у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Фактичні обставини, встановлені судом [PERSON] працював у структурному підрозділі ВСП «Шахтоуправління Дніпровське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» на посаді гірничого майстра та отримав професійне захворювання. Відповідно до повідомлення КП «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім. І.І. Мечникова» Дніпропетровської обласної ради» від 05.04.2023\~(вих. № 116/3940 від 05.04.2023) про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 (додаток 19 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затв.\~постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337, далі Порядок № 337), [PERSON] був встановлений основний діагноз: - пневмоконіоз першої стадії, ускладнений хронічним обструктивним захворюванням легень першої стадії, група «А», фаза нестійкої ремісії. ЛН першого ступеня; - деформуючий артроз ліктьових суглобів (ПФ першого-другого ступеня), деформуючий артроз колінних суглобів (ПФ першого-другого ступеня); - двобічна хронічна нейросенсорна приглухуватість другого ступеня\~(з легким зниженням слуху) - за класифікацією В.О. Остапкович і Н.І. Пономарьової. Захворювання професійні від 05.05.2023. Як вбачається з матеріалів справи, 10.05.2023 року, за вхідним № 2857, ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля отримало вищезазначене повідомлення, а 11.05.2023 року - Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці. Проте, для утворення комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного профзахворювання у [PERSON] , ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля не була своєчасно подана інформація до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці щодо посадових осіб, які, як члени комісії, повинні бути включені до складу комісії з цього розслідування, про що свідчать листи Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 24.07.2023 № ПС/1/16265-23, від 09.08.2023 № ПС/3.1/17449-23, від 10.10.2023 № ПС/1/21176-23 направлені до ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля про надання зазначеної інформації. Лише, на виконання припису Південно-Східного міжрегіональне управління Державної служби з питань праці № ПС/ДН/45278/0080/П/ОП від 27.12.2023 про усунення порушення законодавства у сфері охорони праці (не надання ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» протягом однієї доби з моменту одержання повідомлення за формою П-3 стосовно [PERSON] посадових осіб, представників підприємства, яких необхідно включити до складу комісіі з розслідування), ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» 09.11.2023 року за вих. № 13/3213, була направлена інформація щодо участі представників підприємства в роботі комісії з рослідування професійних захворювань стосовно [PERSON] . Відповідно до ч. 2 пункту 101 Порядку № 337 строк дії повідомлення за формою П-3 становить шість місяців з моменту встановлення діагнозу хронічного професійного захворюваннян у працівника, тому строк дії повідомлення про профзахворювання у Писаренка О.М. (строк повідомлення діяв з 05.04.2023 до 05.10.2023) до утворення комісії з розслідування професійного захворювання у [PERSON] сплинув. Тому, представник позивача, як вбачається з позову, просить суд визнати незаконною бездіяльність ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» щодо не надання інформації про прізвище, ім`я, по батькові та посади представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з розслідування (що передбачено п. 105 Порядку № 337), тоді, як не визначає, яким чином суд повинен захистити та поновити порушене право позивача, а саме, ефективний спосіб захисту порушеного права позивача з боку відповідача ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в цивільно-правових відносинах. А також просить визнати незаконною бездіяльність Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці щодо не проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у [PERSON] та зобов`язати Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці провести розслідування обставин і причин виникнення професійного захворювання у [PERSON] , та за його результатами видати Акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4, як суб`єкта владних повноважень у сфері публічно-правових відносин. Норми права, які застосував суд та висновки Відповідно до частини першої статті 4, частини першої статті 5 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом\~своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів; здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 року № 96\~затверджено положення про Державну службу України з питань праці (далі по тексту - Положення № 96). Відповідно до статті 1 Положення № 96 Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі\~загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб. Пунктом 13 статті 4 Положення № 96 встановлено, що Держпраці відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, здійснює контроль за своєчасністю та об`єктивністю розслідування нещасних випадків на виробництві, їх документальним оформленням і веденням обліку, виконанням заходів з усунення причин нещасних випадків, а пункт 27 встановлює, що дана установа проводить, у тому числі, розслідування та веде облік аварій і нещасних випадків, які підлягають спеціальному розслідуванню, аналізує їх причини, готує пропозиції щодо запобігання таким аваріям і випадкам. Відповідно до\~статті 22 Закону України «Про охорону праці»\~роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. У разі відмови роботодавця скласти Акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця. Процедуру розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) викладено в Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, який затверджено\~постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 року № 337\~(далі по тексту\~- Порядок № 337). Відповідно до пункту 105 Порядку №337 після отримання повідомлення за формою П-З керівник територіального органу Держпраці утворює протягом трьох робочих днів комісію з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) (далі - Комісія з розслідування), до складу якої входять представники територіального органу Держпраці (голова комісії), закладу охорони здоров`я, що надає медичну допомогу працівникам підприємства (установи, організації), де працює хворий, або за місцем його проживання (якщо він не працює), роботодавця, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), вищого органу профспілки, територіального органу Пенсійного фонду України за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації),ьа також у разі потреби представники інших органів. Зазначені заклади, органи та організації протягом однієї доби з моменту одержання повідомлення за формою П-3 повинні надати територіальному органові Держпраці письмову інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з розслідування. Згідно із пунктом 107 Порядку №337 розслідування випадку хронічного професійного захворювання (отруєння) проводиться протягом 10 робочих днів після утворення комісії з розслідування. Якщо з об`єктивних причин розслідування не може бути проведене у зазначений строк, він може бути продовжений керівником територіального органу Держпраці, що утворив комісію, але не більш як на один місяць. Копія відповідного наказу надсилається всім членам комісії з розслідування. Водночас, пунктом 110 Порядку №337 визначено, що роботодавець зобов`язаний в установлений для проведення розслідування строк подати Комісії з розслідування: - відомості про професійні обов`язки працівника, документи та матеріали, що характеризують умови праці на робочому місці (дільниці, цеху); - необхідні результати експертизи, лабораторних досліджень для проведення оцінки умов праці; - матеріали, що підтверджують проведення інструктажів з охорони праці, копії документів, що підтверджують видачу працівникові засобів індивідуального захисту; - приписи або інші документи, що раніше видані територіальним органом Держпраці та стосуються даного хронічного професійного захворювання (отруєння); - результати медичних оглядів працівника (працівників), інші матеріали. Відповідно до пункту 111 Порядку №337 роботодавець повинен забезпечити Комісію з розслідування приміщенням, транспортними засобами та засобами зв`язку, організувати друкування, тиражування та оформлення в необхідній кількості матеріалів розслідування, у тому числі акта розслідування хронічного професійного захворювання (отруєння).Відповідно до пункту 112 Порядку №337 Комісія з розслідування зобов`язана: - розробити програму розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння); - розподілити функції між членами комісії, розглянути питання щодо необхідності залучення до її роботи експертів; - провести розслідування обставин і причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння); - скласти акт розслідування хронічного професійного захворювання (отруєння). Таким чином, відповідно до пункту 113 Порядку №337\~комісія з розслідування проводить оцінку умов праці працівника за матеріалами раніше проведеної атестації робочих місць, архівних даних підприємства (установи, організації), територіального органу Держпраці, наукових установ, характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах, результатів обстежень і досліджень, проведених атестованими лабораторіями в установленому законодавством порядку, вивчає приписи органів державного нагляду за охороною праці, подання посадових осіб територіальних органів Пенсійного фонду України та представників профспілок, інструкції з охорони праці працівників, заключні акти періодичних медичних оглядів, накази (рішення, розпорядження) адміністрації підприємства про порушення працівником вимог правил та інструкцій з охорони праці, строків проходження періодичних медичних оглядів, картки обліку індивідуальних доз опромінення на робочому місці із джерелами іонізуючого випромінювання, одержує письмові пояснення посадових осіб, інших працівників з питань, пов`язаних із розслідуванням причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), а у разі потреби вимагає проведення додаткових досліджень на робочому місці та бере участь у них, вивчає первинну медичну документацію хворого. Розслідування причин виникнення професійних захворювань у працівників, направлених на роботу за межі підприємства (установи, організації), проводиться комісією з розслідування, головою якої є представник територіального органу Держпраці, що здійснює нагляд за підприємством (установою, організацією), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння). Підприємство (установа, організація), де виявлено хронічне професійне захворювання (отруєння), повинно повідомити про це підприємству (установі, організації), працівником якого є хворий, та територіальному органові Пенсійного фонду України В роботі комісії з розслідування такого випадку обов`язково беруть участь представники підприємства (установи, організації), працівником якого є хворий, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), представник вищого профспілкового органу, територіального органу Пенсійного фонду України за місцезнаходженням підприємства (установи, організації) (пункт 114 Порядку №337). Надалі у відповідності до пункту 117 Порядку №337 за результатами розслідування комісія складає акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 (далі - Акт за формою П-4) згідно з додатком 21, Акт за формою П-4 є документом, в якому зазначаються основні умови, обставини та причини виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), заходи щодо запобігання розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння) та забезпечення нормалізації умов праці, а також встановлюються особи, які не виконали відповідні вимоги законодавства. Акт підписується головою та всіма членами комісії з розслідування. У разі незгоди із змістом акта член комісії з розслідування підписує його з відміткою про наявність окремої думки, яку викладає письмово, підписує та додає до акта як його невід`ємну частину. Відповідно до матеріалів справи, позивач звертався до відповідачів із заявами, в яких просив утворити комісію з розслідування причини виникнення професійного захворювання, провести розслідування випадку професійного захворювання та скласти акт за формою П-4. Проте, Південно-Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці після отримання 11.05.2023 року повідомлення за формою П-3 від 05.04.2023\~(вих. № 116/3940 від 05.04.2023) про хронічне професійне захворювання (отруєння) у [PERSON] , працівника ВСП «Шахтоуправління Дніпровське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», не було утворено протягом трьох робочих днів комісію з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у позивача та відповідно розслідування випадку хронічного професійного захворювання (отруєння) протягом 10 робочих днів після утворення комісії з розслідування не проводилося. Неможливість створення комісії була обумовлена відсутністю своєчасного надсилання інформації від ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про членів комісії, а також ігнорування листів Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про надання інформації з боку ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про членів комісії, які будуть приймати участь у розслідуванні, що унеможливило Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби виконати належним чином пункт 105 Порядку в частині утворення комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у позивача, та, як наслідок, складення комісією акту за формою П-4 відносно [PERSON] . Проте, утворення комісії з проведення розслідування причин виникнення професійного захворювання на виробництві не може бути поставлено виключно в залежність від виконання роботодавцем покладених на нього законодавством обов`язків. Територіальне управління Державної служби з питань праці не позбавлено права включення до складу комісії з проведення розслідування причин виникнення професійного захворювання замість представника роботодавця представника місцевої адміністрації. Суд враховує правову позицію Європейського суду з прав людини, викладену в рішеннях у справах «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (PincovdandPine v. The Czech Republic), «Ґаші проти Хорватії» (Gashiv. Croatia), «Трго проти Хорватії» (Trgo v. Croatia) щодо застосування принципу «належного урядування», згідно якого державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються. Оскільки, саме держава не виконала свій обов`язок запровадити чітку процедуру утворення комісії з проведення розслідування причин виникнення професійного захворювання на виробництві, що сприяло б юридичній визначеності у спірних правовідносинах, то негативні наслідки вказаної бездіяльності мають покладатися саме на державу. Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 20.03.2018 року у справі №819/1249/17. З наведеного, вбачається, що саме на Територіальне управління Державної служби з питань праці покладається обов`язок щодо організації і проведення розслідування причин виникнення професійного захворювання у працівника, а тому, саме цей публічний орган є належним відповідачем у зазначених правовідносинах, а не роботодавець, який відповідно до своїх повноважень, позбавлений можливості поновити порушені права позивача в частині організації і проведення розслідування причин виникнення у нього професійного захворювання. Таким чином, у задоволенні позовних вимог [PERSON] до ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про визнання незаконною їх бездіяльності слід відмовити у повному обсязі. Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС Україн и кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю. Судом встановлено, що спір між позивачем та відповідачем - Південно-Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці виник з приводу визнання незаконною бездіяльністі відповідача щодо не проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у [PERSON] , а також зобов`язання відповідача провести розслідування обставин і причин виникнення професійного захворювання у [PERSON] , та за його результатами видати Акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4, як до суб`єкта владних повноважень у сфері публічно-правових відносин. З огляду на викладене, суд вважає, що з метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, зазначений спір підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства. Відповідно до\~ч.\~1\~п.\~1\~ст.\~255 ЦПК України суд закриває провадження у справі, якщ о справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Розподіл судових витрат Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати по справі розподілу не підлягають.

Outcome: dismissed