Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-07 00:00:00

20.12.2024 до суду надійшла позовна заява [PERSON] до Оратівської селищної ради, виконуючої обов`язки Оратівського селищного голови Ларіонової Лесі Володимирівни про визнання протиправним та скасування рішення 70 сесії 8 скликання Оратівської селищної ради № 2392 від 10.12.2024 "Про службове розслідування". Позовні вимоги мотивовані тим, що рішенням Оратівської селищної ради від 15 серпня 2023 року № 1600 «Про директора некомерційного підприємства «Оратівська лікарня планового лікування» Оратівської селищної ради» Пашківську-Белелю Т.В. призначено з 17.08.2023 на посаду директора КНП «Оратівська ЛПЛ» Оратівської селищної ради шляхом укладення із нею контракту. Контракт чинний до останнього дня дванадцятого місяця скасування чи припинення воєнного стану. У період з 30.05.2024 по 25.11.2024 позивач [PERSON] перебувала у оплачуваній відпустці по вагітності та пологах. 04.12.2024 до позивача звернувся перший заступник селищного голови Оратівської селищної ради Барський І.І. та заступник селищного голови Сливка С.А., які в кабінеті в.о. селищного голови Ларіонової Л.В. вимагали, щоб позивач написала заяву про звільнення за власним бажанням із посади директора КНП «Оратівська ЛПЛ» Оратівської селищної ради. Про вказані події було подано заяву від 10.12.2024 до Офісу Генерального прокурора. Разом з тим, рішенням Оратівської селищної ради від 10.12.2024 № 2392 «Про службове розслідування» було призначено службове розслідування, затверджено комісію, до складу якої увійшли перший заступник селищного голови Оратівської селищної ради Барський І.І. та заступник селищного голови Сливка С.А., відсторонено директора КНП «Оратівська ЛПЛ» Пашківську- [PERSON] від виконання посадових обов`язків. Позивач вважає вказане рішення незаконним, у зв`язку з відсутністю підстав для проведення службового розслідування. Зокрема, у пункті 3 оскаржуваного рішення зазначено, що предметом службового розслідування визначено наступні питання: 1) Переведення у другому півріччі 2023 року та у першому півріччі 2024 року працівників поліклінічного відділення КНП «Оратівська ЛПЛ» на 1,5 посади. Позивач зазначає, що згідно умов статуту та контракту, укладеного 17.08.2023 між Оратівською селищною радою та директором КНП «Оратівська ЛПЛ» Оратівської селищної ради Пашківською-Белелею Т.В., органом управління майном є Оратівська селищна рада, однак це не надає повноважень Оратівській селищній раді втручатись у внутрішню діяльність КНП «Оратівська ЛПЛ», в тому числі у питання розміру заробітної плати працівників. 2) Непідписання пакету медичних послуг за програмою медичних гарантій «Профілактика, діагностика, спостереження, та лікування амбулаторних хворих» у квітні-червні 2024 року. Позивач зазначає, що у період з 30.05.2024 по 25.11.2024 перебувала у оплачуваній відпустці по вагітності та пологах. Стосовно непідписання вказаного пакету медичних послуг проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №12024020250000122 від 14.08.2024 за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 361 КК України (несанкціоноване втручання в роботу інформаційних (автоматизованих), електронних комунікаційних, інформаційно-комунікаційних систем, електронних комунікаційних мереж). Згідно фабули кримінального провадження 22 квітня 2024 року працівники КНП «Оратівська ЛПЛ» розпочали вводити в медичній інформаційній системі «МедЕйр» дані для отримання 9 пакету послуг «Профілактика, діагностика, спостереження, та лікування в амбулаторних умовах». Проте 9 пакет послуг КНП «Оратівська ЛПЛ» не був наданий, оскільки сторонньою особою було здійснено несанкціоноване втручання та внесені зміни в складі спеціальностей медичного персоналу, внаслідок чого КНП «Оратівська ЛПЛ» не отримала 9 пакет «Профілактика, діагностика, спостереження, та лікування в амбулаторних умовах». Досудове розслідування у кримінальному провадженні №12024020250000122 від 14.08.2024 може надати відповідь щодо особи, винної у несанкціонованому втручанні в роботу інформаційних мереж, однак жодним чином це неможливо встановити в рамках службового розслідування. 3) Невиконання заходів по стаціонарних пакетах надання медичних послуг по запланованих розрахунках підписаних договорів з НСЗУ. Позивач вказує, що взагалі не зазначено, про які заходи йдеться. 4) Забезпечення виконання директором КНП «Оратівська ЛПЛ» виконання своїх обов`язків, передбачених пунктами 5, 6 розділу «Права та обов`язки сторін» контракту з директором комунального некомерційного підприємства «Оратівська лікарня планового лікування» Оратівської селищної ради від 17.08.2023, при виконанні заходів, передбачених підпунктами 1-3 пункту 3 цього розпорядження. Позивач стверджує, що у пункті 5 «Права та обов`язки сторін» контракту йдеться про обов`язок директора готувати та подавати на затвердження до органу управління фінансовий план підприємств, ініціювати внесення змін до нього у разі потреби. Однак, фінансовий план на 2024 рік був погоджений, жодних зауважень щодо фінансового плану підприємства від Оратівської селищної ради не надходило, а тому позивач вважає, що даний пункт було повністю виконано нею як директором КНП «Оратівська ЛПЛ». Окрім того, у п. 6 розділу "Права та обов`язки сторін" контракту йдеться про обов`язок директора своєчасно подавати в установленому порядку податкову, фінансову та іншу звітність підприємства. Проте, жодних зауважень щодо поданої податкової звітності органи податкового контролю не мають (відсутні рішення ДПС України та її територіальних відділів), також жодних зауважень щодо поданої статистичної звітності від Державної служби України та її територіальних органів не надходило. Також позивач зазначає, що проект оскаржуваного рішення було оприлюднено пізніше, ніж за 10 робочих днів до дати його розгляду, оскільки його було сформовано 06.12.2024 та прийнято 10.12.2024 всупереч положенню ч. 11 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування» та ч. 4 ст. 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації». Вказаний поспіх пов`язується із особистою незгодою позивача щодо підписання заяви про звільнення за власним бажанням із посади директора КНП «Оратівська ЛПЛ» та бажанням окремих груп осіб заміни директора КНП «Оратівська ЛПЛ». Окрім того, позивач зазначає, що відповідно до ст. 47 Закону України «Про місцеве самоврядування» постійні комісії, у тому числі, розробляють проекти рішень ради та готують висновки з цих питань, виступають на сесіях ради з доповідями та співдоповідями. Однак, повноваження постійної комісії, викладені у ст. 47 Закону України «Про місцеве самоврядування», не були реалізовані, а саме: документи та пояснення у КНП «Оратівська ЛПЛ» не вимагались, на засіданні постійної комісії Пашківська- [PERSON] як директор КНП «Оратівська ЛПЛ» не запрошувалась та відповідно не була присутня. Зазначене в черговий раз доводить, що службове розслідування було ініційовано виключно для заміни директора КНП «Оратівська ЛПЛ» та не містить за собою жодних правових підстав. З наведеного убачається, що проведення службового розслідування направлено виключно заради втручання в господарську діяльність КНП «Оратівська ЛПЛ», а саме щодо відсторонення директора КНП «Оратівська ЛПЛ» Пашківської- [PERSON] . Стосовно відсторонення від роботи позивач зазначає, що відсторонення від роботи можливе лише у випадках, що передбачені законодавством, зокрема ст. 46 КЗпП України. Також у п. 6 Порядку № 950 законодавцем окремо врегульовано питання відсторонення особи, щодо якої проводиться службове розслідування, відповідно до якого службове розслідування проводиться із відстороненням особи, стосовно якої проводиться досудове розслідування, від здійснення повноважень на посаді або без такого відсторонення. Рішення про відсторонення приймає відповідно суб`єкт призначення або керівник органу. Однак, проект рішення про службове розслідування не містив такої альтернативи, а в оскаржуваному рішенні не було зазначено жодного обґрунтування необхідності відсторонення директора КНП «Оратівська ЛПЛ» Пашківської- [PERSON] . Також позивач зазначає, що згідно п. 2 оскаржуваного рішення затверджено склад комісії, до якої, зокрема, увійшли перший заступник селищного голови Оратівської селищної ради Барський І.І. (голова комісії) та заступник селищного голови Сливка С.А., які 04.12.2024 в кабінеті в.о. селищного голови Ларіонової Л.В. вимагали, щоб [PERSON] написала заяву про звільнення за власним бажанням із посади директора КНП «Оратівська ЛПЛ» Оратівської селищної ради. Таким чином, позивач вважає, що оскаржуване рішення прийняте всупереч необґрунтовано (без врахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення), використовуючи надані повноваження всупереч меті, з якої такі повноваження були надані, упереджено, недобросовісно, нерозсудливо, без врахування права особи на участь у процесі прийнятті рішення. Ухвалою суду від 06.01.2025 провадження у справі №141/840/24 відкрито та з врахуванням вимог ст. 274\~ЦПК України розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами 06.02.2025, зобов`язано позивача в порядку ст. 83 ЦПК України надати суду інші належні докази в обґрунтування позовних вимог, які не були додані до позовної заяви, а також зобов`язано відповідача-1 Оратівську селищну\~раду в порядку ст.\~93\~ЦПК України подати суду відповіді на запитання позивача. 10.01.2025 до суду надійшло клопотання відповідача-1 Оратівської селищної ради від 10.01.2025 про розгляд справи № 141/840/24 в порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 17.01.2025 зазначене клопотання від 10.01.2025 про розгляд справи № 141/840/24 в порядку загального позовного провадження залишено без задоволення. 21.01.2025 до суду через систему «Електронний суд» від відповідача-1 Оратівської селищної ради надійшов відзив на позовну заяву від 21.01.2025, відповідно до змісту якого відповідач-1 просить суд відмовити [PERSON] у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. В обґрунтування відзиву зазначено, що відповідно до Порядку проведення службового розслідування, затвердженого постановою КМУ від 13.06.2000 № 950, стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України «Про запобігання корупції» прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, може бути проведено службове розслідування. «Оратівська лікарня планового лікування» Оратівської селищної ради є юридичною особою публічного права. Відтак, дія Порядку № 950 від 13.06.2000 поширюється на директора КНП «Оратівська лікарня планового лікування» Оратівської селищної ради Пашківську-Белелю Т.В., як посадової особи юридичної особи публічного права. Згідно п. 2, п. 3 Порядку № 950 від 13.06.2000 рішення щодо проведення службового розслідування приймається керівником органу, в якому працює особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, або особа, яка для цілей Закону прирівнюється до особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стосовно якої планується проведення службового розслідування. Рішенням щодо проведення службового розслідування визначаються голова комісії з проведення службового розслідування, інші члени комісії, предмет і дата початку та закінчення службового розслідування Згідно п. 2, п. 4 контракту з директором комунального некомерційного підприємства «Оратівська лікарня планового лікування» Оратівської селищної ради Пашківською- [PERSON] від 17.08.2023 (далі по тексту контракт) за цим контрактом директор зобов`язується безпосередньо і через адміністрацію підприємства здійснювати поточне управління (керівництво) підприємством з метою забезпечення виконання його статутних завдань, надання належної, якісної та кваліфікованої медичної допомоги, ефективної діяльності підприємства, раціонального використання і збереження закріпленого за підприємством майна, а орган управління майном зобов`язується створювати належні умови для матеріального забезпечення і організації праці директора. Директор підзвітний органу управління майном у межах, встановлених законодавством, статутом підприємства та цим контрактом. З 30 травня 2024 року до 25 листопада 2024 року Пашківська-Белеля Т.В. перебувала у відпустці, у зв`язку з вагітністю та пологами. 04 грудня 2024 року від в.о. директора КНП «Оратівська ЛПЛ» Я. Марищука до Оратівської селищної ради за вх. № 5798/04.01-25 надійшло повідомлення про те, що в період з серпня 2023 року по квітень 2024 року було необгрунтоване переведення працівників поліклінічного відділення на 1,5 посади; непідписання 9 пакету «Профілактика, діагностика, спостереження та лікування амбулаторних хворих» в період квітень, травень, червень 2024 року; не доопрацювання по стаціонарних пакетах надання медичних послуг по запланованих розрахунках згідно підписаних договорів з НСЗУ. Це призвело до значних фінансових збитків лікувального закладу, а також переведення працівників поліклінічного, адміністративного та господарчого корпусу на 0,75 посади протягом 6 місяців. Крім того, вказане звернення містило клопотання про проведення перевірки зазначених фактів. На підставі цього звернення постійна комісія селищної ради з питань комунальної власності, житлово-комунального господарства, енергозбереження та транспорту на засіданні розглянула проєкт рішення «Про службове розслідування», після чого проєкт було оприлюднено. Таким чином, підставою для проведення службового розслідування стало звернення в.о. директора КНП «Оратівська ЛПЛ» Марищука Я. від 04.12.2024 за вх. № 5798/04.01.25 до Оратівської селищної ради. Відповідно до п. 4 Порядку проведення службового розслідування, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 950 від 13.06.2000, службове розслідування проводиться із відстороненням особи, стосовно якої проводиться службове розслідування, від здійснення повноважень на посаді або без такого відсторонення. Рішення про відсторонення приймається керівник органу. Керівник органу при проведенні службового розслідування відносно позивача мав право обирати один з декількох варіантів поведінки, тобто наділений дискреційними повноваженнями щодо вирішення цього питання. У випадку з [PERSON] відсторонення було здійснено задля запобігання впливу директора КНП «Оратівська ЛПЛ» на хід службового розслідування, посадових осіб та убезпечення цілісності та збереження документів. Також Оратівська селищна рада зазначає, що зміст позову є вказівкою позивача на спосіб захисту вже порушеного права (ст. 16 ЦК України), однак [PERSON] не обґрунтовує у позові, у чому саме полягає порушене право і чи взагалі воно порушено, не визнано або оспорене та не обґрунтовує спосіб порушеного права, не зазначає в чому полягає порушення прав та інтересів позивача з боку зазначених відповідачів, якими саме діями відповідачі не визнають, порушують чи оспорюють її права та в чому саме полягає спір між позивачем і відповідачами, а позовні вимоги не сформульовані із зазначенням конкретного способу захисту прав або інтересів, передбаченого законом засобом за допомогою якого може бути досягнуте припинення, запобігання, усунення порушеного права, його відновлення і (або) компенсація витрат, викликаних порушенням права. Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 12 червня 2018 року у справі № 826/4406/16 і підстави для відступлення від неї відсутні. Порушенням вважається такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке; порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково. При цьому позивач, тобто особа, яка подала позов, самостійно визначається з порушеним, невизнаним чи оспорюваним правом або охоронюваним законом інтересом, які потребують судового захисту. Обґрунтованість підстав звернення до суду оцінюються судом у кожній конкретній справі за результатам розгляду позову. До таких висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 02 лютого 2021 року у справі № 925/642/19. Стосовно оприлюднення оскаржуваного рішення, проект якого, як зазначає позивач, було підготовлено комісією селищної ради з питань комунальної власності, житлово-комунального господарства, енергозбереження та транспорту 06.12.2024, а допущено в.о. Оратівського селищного голови Ларіоновою Л.В. до розгляду на сесії 10.12.2024, відповідач-1 зазначає, що саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його не дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом. Стосовно ж процедурних порушень, то коли йдеться про порушення суто формальні, вони взагалі не впливають на дійсність акта (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 28.07.2020 у справі № 120/8017/20-а). Також відповідач-1 зазначає, що Законом України «Про внесення змін до деяких законів України щодо функціонування державної служби та місцевого самоврядування у період дії воєнного стану» від 12.05.2022 № 2259-ІХ було внесено зміни до Закону № 389, зокрема, частину десяту статті 9 викладено у наступній редакції «У період дії воєнного стану на акти органів місцевого самоврядування, військово-цивільних адміністрацій та військових адміністрацій, а також їх посадових осіб не поширюються вимоги пункту 3 частини першої (у частині оприлюднення проектів актів), частини четвертої статті 15 Закону України "Про доступ до публічної інформації", Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" та Закону України "Про державну допомогу суб`єктам господарювання"». Таким чином, відповідач-1 Оратівська селищна рада просить суд в задоволенні позову [PERSON] про визнання протиправним та скасування рішення 70 сесії 8 скликання Оратівської селищної ради № 2392 від 10.12.2024 «Про службове розслідування» відмовити. 31.01.2025 до суду через систему «Електронний суд» від відповідача-1 Оратівської селищної ради надійшла заява від 31.01.2025. Зокрема, як убачається зі змісту заяви від 31.01.2025, Оратівською селищною радою на виконання п. 4 ухвали суду від 06.01.2025 та ст. 93 ЦПК України надано відповіді на запитання позивача, а саме : 1) Підставою для проведення службового розслідування є звернення в.о. директора КНП «Оратівська ЛПЛ» Марищука Я. до Оратівської селищної ради, а також висновки та рекомендації комісії селищної ради з питань комунальної власності, житлово-комунального господарства, енергозбереження та транспорту (вх. № 5865/04.01-07 від 09.12.2024) з наданням відповідного проєкту рішення сесії селищної ради. 2) Питання про необхідність призначення службового розслідування ініціював в.о. директора КНП «Оратівська ЛПЛ» Марищук Я. та комісія селищної ради з питань комунальної власності, житлово-комунального господарства, енергозбереження та транспорту. 3) Службове розслідування не було призначено у період перебування Пашківської-Белелі Т.В. у оплачуваній відпустці по вагітності та пологах, а призначено у грудні 2024 року, так як звернення в.о. директора КНП «Оратівська ЛПЛ» Марищука Я. надійшло у грудні 2024 року, а не раніше. 4) Щодо оприлюднення проєкту рішення 70 сесії 8 скликання Оратівської селищної ради № 2392 від 10.12.2024 "Про службове розслідування" пізніше як за 10 робочих днів до дати розгляду відповідач зазначає, що відповідно до п. 10 ст. 17 регламенту Оратівської селищної ради 8 скликання, затвердженого рішенням № 37 позачергової 2 сесії селищної ради 8 скликання від 15.12.2020, кадрові питання можуть включені до порядку денного після видання розпорядження голови ради про скликання сесії, тобто пізніше, ніж за 10 робочих днів до розгляду. Крім того, відповідно до пункту 10 Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо функціонування державної служби та місцевого самоврядування у період дії воєнного стану» у період дії воєнного стану на акти органів місцевого самоврядування, військово-цивільних адміністрацій та військових адміністрацій, а також їх посадових осіб не поширюються вимоги пункту 3 частини першої ст. 15 Законі України «Про доступ до публічної інформації» (у частині оприлюднення проектів актів). 5) Комісією селищної ради з питань комунальної власності, житлово-комунального господарства, енергозбереження та транспорту не було запрошено [PERSON] на засідання через відсутність потреби в її присутності, оскільки пояснення стосовно предмету службового розслідування вона має надати комісії з проведення службового розслідування під час розслідування з моменту його початку. 6) Комісією селищної ради з питань комунальної власності, житлово-комунального господарства, енергозбереження та транспорту не було витребувано пояснень та документів від [PERSON] , так як пояснення стосовно предмету службового розслідування вона має надати комісії з проведення службового розслідування під час розслідування з моменту його початку. 7) Витребувати комісією селищної ради з питань комунальної власності, житлово-комунального господарства, енергозбереження та транспорту пояснення та документи від СВ ВП № 3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області не було потреби. 8) Можливість проведення службового розслідування без відсторонення Пашківської- [PERSON] з посади директора КНП «Оратівська ЛПЛ» не розглядалась. 9) Службове розслідування не може бути проведено без відсторонення Пашківської- [PERSON] з посади директора КНП «Оратівська ЛПЛ». 10) Предметом службового розслідування є, в тому числі, невиконання заходів по стаціонарних пакетах надання медичних послуг по запланованих розрахунках підписаних договорів з НСЗУ. Мова йде про зменшення частки пакету 4 «Стаціонарна допомога дорослим та дітям без проведення хірургічних операцій» та пакету 23 «Стаціонарна паліативна медична допомога дорослим та дітям». Відповідач-2 виконуюча обов`язки Оратівського селищного голови Ларіонова Л.В. позовну заяву з додатками та ухвалу суду від 06.01.2025 отримала 13.01.2025 та, будучи належним чином повідомленою про дату та місце розгляду справи №141/840/24, відзив на позовну заяву до суду не направила, а також жодних інших заяв чи клопотань до суду не подала. 03.02.2025 до суду надійшли пояснення позивача [PERSON] від 03.02.2025, зі змісту яких убачається, що питання про допущення нею, як директором КНП «Оратівська ЛПЛ» порушень, виникло у грудні 2024 року, тобто лише після того, як вона повернулась із відпустки у зв`язку з вагітністю та пологами, яка тривала з 30.05.2024 до 25.11.2024 на підставі повідомлення в.о. директора КНП «Оратівська ЛПЛ» Марищука Я.Д. за вх. № 5798/04.01-25 про те, що в період з серпня 2023 року по квітень 2024 року нею було допущено порушення на посаді директора КНП «Оратівська ЛПЛ» та із проханням провести службове розслідування. Позивач зазначає, що у період її перебування у відпустці жодних зауважень до неї за її попередню діяльність директора КНП «Оратівська ЛПЛ» не надходило та ніхто не зазначав про необхідність проведення службового розслідування. Тому актуальним залишається питання «Чому службове розслідування було призначено саме у грудні 2024 року, а не у період перебування [PERSON] у оплачуваній відпустці по вагітності та пологах?» Позивач зазначає, що на вказане питання (яке було задано у порядку ст. 93 ЦПК України) відповіді надано не було. Стосовно оприлюднення проєкту оскаржуваного рішення пізніше, ніж за 10 робочих днів до дати його розгляду, оскільки його було сформовано 06.12.2024 та прийнято 10.12.2024, позивач звертає увагу, що у відзиві на позовну заяву Оратівська селищна рада визнає порушення процедури прийняття оскаржуваного акту та зазначає, що це не має жодного значення. Вказаний поспіх пов`язується із її незгодою щодо написання заяви про звільнення за власним бажанням з посади директора КНП «Оратівська ЛПЛ» та бажанням окремих груп осіб заміни директора КНП «Оратівська ЛПЛ». Тобто загалом йдеться не про необхідність проведення службового розслідування, а про втручання у діяльність КНП «Оратівська ЛПЛ» (зміна його директора). Окрім того, проект оскаржуваного рішення не містив альтернативи про проведення службового розслідування без відсторонення особи, стосовно якої проводиться службове розслідування, від здійснення повноважень на посаді, а в рішення не було зазначено жодного обґрунтування необхідності відсторонення позивача з посади директора КНП «Оратівська ЛПЛ». Таким чином, позивач зазначає, що Оратівська селищна рада використала власні повноваження на проведення службового розслідування всупереч меті, з якою такі повноваження були надані, а також упереджено та недобросовісно. Також позивач зауважує, що у повідомленні в.о. директора КНП «Оратівська ЛПЛ» Марищука Я.Д. до Оратівської селищної ради за вх. № 5798/04.01-25 зазначається про три питання, у той час як в оскаржуваному рішенні зазначено чотири питання (одне додаткове). На підставі викладеного, позивач [PERSON] просить позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. Також 03.02.2025 до суду надійшло клопотання позивача про приєднання доказів до матеріалів справи, у якому позивач також просить витребувати у відділенні поліції № 3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області копії опитування [PERSON] , опитування виконуючої обов`язки Оратівського селищного голови Ларіонової Л.В., опитуваня першого заступника селищного голови Оратівської селищної ради Барського І.І., опитування заступника селищного голови [PERSON] . Ухвалою суду від 06.02.2025 клопотання позивача [PERSON] від 03.02.2025 про витребування доказів задоволено. Витребувано у відділенні поліції № 3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області копії опитування [PERSON] , виконуючої обов`язки Оратівського селищного голови Ларіонової Л.В., першого заступника селищного голови Оратівської селищної ради Барського І.І. та заступника селищного голови Сливки С.А. (відібраних в межах перевірки заяви [PERSON] від 10.12.2024, яка була надіслана на адресу органу поліції згідно листа Вінницької окружної прокуратури №50р-24 від 25.12.2024). 15.02.2025 до суду надійшло клопотання позивача [PERSON] від 13.02.2025, у якому позивач зазначає, що у позовній заяві на підставі ст. 93 ЦПК України задано запитання Оратівській селищній раді. Із відзиву на позовні заяву можна дійти висновку, що відповідачем Оратівською селищною радою надано відповіді на питання № 1, № 2 та № 3. Щодо інших питань, як зазначає позивач, ні у відзиві, ні окремою заявою свідка у порядку ст. 93 ЦПК України відповідей не надано. Поряд з цим, вказані питання не втратили своєї актуальності. Таким чином, позивач зазначає, що з огляду на відкладення розгляду справи № 141/840/24 на 27.02.2025 у Оратівської селищної ради наявна можливість усунути порушення ст. 93 ЦПК України та надати відповіді на питання, які досі є актуальними. 26.02.2025 до суду від відділення поліції № 3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області надійшов лист № 54678-2025 від 26.02.2025 про направлення копії опитування [PERSON] , виконуючої обов`язки Оратівського селищного голови Ларіонової Л.В., першого заступника селищного голови Оратівської селищної ради Барського І.І. та заступника селищного голови Сливки С.А., на виконання вимог ухвали суду від 06.02.2025. Ухвалою суду від 27.02.2025 зупинено провадження у справі № 141/840/24 до набрання законної сили судовим рішенням в адміністративній справі № 120/16678/24 за позовом [PERSON] до Оратівської селищної ради про визнання протиправним та скасування рішення 70 сесії 8 скликання Оратівської селищної ради № 2392 від 10.12.2024 "Про призначення службового розслідування". 01.05.2025 до суду надійшла заява [PERSON] від 01.05.2025 про поновлення провадження у справі № 141/840/24, оскільки ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 30.04.2025 апеляційне провадження у справі № 120/16678/24 закрито, у зв`язку з відмовою позивача від апеляційної скарги на ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 17.12.2024. Ухвалою суду від 01.05.2025 провадження у справі № 141/840/24 поновлено, справу № 141/840/24 призначено до розгляду в судовому засіданні без повідомлення сторін на 08.05.2025. Сторони, будучи належним чином повідомленими про дату та місце розгляду справи №141/840/24, жодних інших заяв чи клопотань, а також будь-яких письмових пояснень до суду не подали. Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Відповідно до ч. 2 ст. 279 ЦПК України розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Також якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі (ч. 3 ст. 279 ЦПК України). Згідно ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розглянувши подані сторонами заяви по суті справи та матеріали справи №141/840/24, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Згідно з п. 1.1. розділу 1 Статуту комунального некомерційного підприємства «Оратівська лікарня планового лікування» Оратівської селищної ради (нова редакція), затвердженого рішенням позачергової 3 сесії Оратівської селищної ради 8 скликання від 24.12.2020 (далі по тексту Статуту), комунальне некомерційне підприємство «Оратівська лікарня планового лікування» Оратівської селищної ради (скорочена назва КНП «Оратівська ЛПЛ») є закладом охорони здоров`я комунальним унітарним некомерційним підприємством, яке надає послуги вторинної (спеціалізованої) медичної допомоги будь-яким способом у порядку та на умовах, встановлених законодавством України та цим Статутом. Відповідно до п. 1.2. - п.1.4. розділу 1 Статуту підприємство утворене Оратівською селищною радою відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» шляхом перетворення комунального закладу «Оратівська центральна районна лікарня» у комунальне некомерційне підприємство «Оратівська лікарня планового лікування» Оратівської селищної ради. Підприємство є правонаступником усього майна, всіх прав та обов`язків Оратівської центральної районної лікарні. Підприємство утворене на базі майна, що є власністю Оратівської селищної територіальної громади. Засновником та органом управління майном є Оратівська селищна рада (далі засновник). Підприємство є підпорядкованим, підзвітним та підконтрольним засновнику. Також, як убачається з п. 4.1. розділу 4 Статуту, підприємство є юридичною особою публічного права. Права та обов`язки юридичної особи підприємство набуває з дня його державної реєстрації. Отже, комунальне некомерційне підприємство «Оратівська лікарня планового лікування» Оратівської селищної ради є юридичною особою публічного права, яке підпорядковане, підзвітне та підконтрольне засновнику Оратівській селищній раді (органу місцевого самоврядування). Відповідно до п. 3.1. розділу 3 Статуту основною метою діяльності підприємства є забезпечення медичного обслуговуваня населення через надання йому медичних послуг у порядку та обсязі, встановлених законодавством України. Згідно п. 6.1.2. розділу 6 Статуту підприємство має право самостійно планувати, організовувати і здійснювати свою статутну діяльність, визначати основні напрямки свого розвитку відповідно до своїх завдань і цілей, у тому числі спрямовувати отримані від господарської діяльності кошти на утримання підприємства та його матеріально-технічне забезпечення. Як убачається з п. 7.1., п. 7.2. розділу 7 Статуту, управління підприємством здійснює Оратівська селищна рада (засновник). Поточне керівництво (оперативне управління) підприємством здійснює керівник підприємства директор, який призначається на посаду і звільняється з неї за рішенням Оратівської селищної ради відповідно до порядку, визначеного законодавством України, та який відповідає кваліфікаційним вимогам, встановленим Міністерством охорони здоров`я України. Строк найму, права, обов`язки і відповідальність директора, умови його матеріального забезпечення, інші умови найму визначаються контрактом. 15.08.2023 рішенням позачергової 44 сесії 8 скликання Оратівської селищної ради № 1600 «Про директора комунального некомерційного підприємства «Оратівська лікарня планового лікування» Оратівської селищної ради» призначено з 17.08.2023 на посаду директора КНП «Оратівська ЛПЛ» Пашківську- [PERSON] та надано їй право першого підпису фінансових та інших документів (п. 1 рішення). Доручено виконуючій обов`язки Оратівського селищного голови, секретарю селищної ради Ларіоновій Л.В. на умовах, визначених цим рішенням, укласти з [PERSON] контракт з 17.08.2023 по останній день дванадцятого місяця після припинення чи скасування воєнного стану. Після припинення чи скасування воєнного стану, але не пізнаше шести місяців з дня його припинення чи скасування, оголосити на посаду директора КНП «Оратівська ЛПЛ» конкурс (п. 3 рішення). 17.08.2023 між Оратівською селищною радою в особі виконуючої обов`язки Оратівського селищного голови, секретаря селищної ради Ларіоновою Л.В. та Пашківською-Белелею Т.В. укладено контракт, зі змісту якого убачається, що [PERSON] призначається на посаду директора комунального некомерційного підприємства «Оратівська лікарня планового лікування» Оратівської селищної ради на строк дії цього контракту, а саме з 17.08.2023 по останній день дванадцятого місяця скасування чи припинення воєнного стану і набирає чинності з дня підписання сторонами (п. 28 контракту). Згідно п.п. 14 та п.п. 16 п. 6 контракту директор підприємства зобов`язаний, зокрема, дотримуватися гарантій оплати праці, встановлених законодавством, створити систему стимулів та мотивації персоналу; вживати заходів до створення у кожному структурному підрозділі і на кожному робочому місці умов праці відповідно до вимог нормативно-правових актів і нормативних документів, а також забезпечувати додержання прав працівників, гарантованих законодавством про охорону праці. Також згідно п.п. 6 п. 8 контракту директор має право визначати розмір заробітної плати, застосовувати заходи заохочення та накладати на працівників дисциплінарні стягнення відповідно до законодавсва. Відповідно до п. 7.4.2., п.7.4.10. розділу 7 Статуту керівник підприємства самостійно вирішує питання діяльності підприємства за винятком тих, що віднесені законодавством України та цим Статутом до компетенції засновника. Приймає рішення про прийняття на роботу, звільнення з роботи працівників підприємства, а також інші, передбачені законодавством України про працю рішення у сфері трудових відносин, затверджує штатний розпис, укладає трудові договори, контракти, угоди з працівниками підприємства. Забезпечує раціональний добір кадрів, дотримання працівниками правил внутрішнього трудового розпорядку. Створює умови для підвищення фахового і кваліфікаційного рівня працівників згідно із затвердженим у встановленому порядку штатним розписом. Також згідно п. 10.1., п. 10.3 розділу 10 Статуту підприємство самостійно здійснює оперативний та бухгалтерський облік результатів своєї діяльності та веде обробку та облік персональних даних працівників, а також веде юридичну, фінансову та кадрову звітність. Порядок ведення бухгалтерського обліку та обліку персональних даних, статистичної, фінансової та кадрової звітності визначається законодавством України. Контроль за фінансово-господарською діяльністю підприємства здійснююь відповідні державні органи у межах їх повноважень та встановленого законодавством України порядку. Згідно медичного висновку № КСБМ-2794-АН2Н-4629 від 03.06.2024 про тимчасову непрацездатність по вагітності та пологах, період непрацездатності [PERSON] становить з 30.05.2024 по 25.11.2024. Як убачається із заяви [PERSON] від 10.12.2024, адресованої Офісу Генерального прокурора, 04.12.2024 до неї звернувся перший заступник селищного голови Оратівської селищної ради Барський І.І. та заступник селищного голови Сливка С.А., які в кабінеті в.о. селищного голови Ларіонової Л.В. вимагали, щоб позивач написала заяву про звільнення за власним бажанням із посади директора КНП «Оратівська ЛПЛ» Оратівської селищної ради. На вказану пропозицію вона відмовила, оскільки у неї наявний контракт, який чинний до останнього дня дванадцятого місяця скасування чи припинення воєнного стану. Згідно умов контракту органом управління майном є Оратівська седищна рада, однак вона не має повноважень втручатись у внутрішню діяльність КНП «Оратівська ЛПЛ». Пашківська-Белеля Т.В. зазначає, що примушування особи звільнитись можуть у сукупності з іншими обставинами свідчити про наявність кримінальних правопорушень, передбачених, зокрема, ст. 172 КК України та ст. 356 КК України, а тому просить почати досудове розслідування викладених фактів. 04.12.2024 до Оратівської селищної ради надійшов лист в.о. директора КНП «Оратівська ЛПЛ» Я. Марищук № 1472 від 03.12.2024, згідно якого КНП «Оратівська ЛПЛ» повідомляє, що в період з серпня 2023 року по квітень 2024 року було необґрунтоване переведення працівників поліклінічного відділення на 1,5 посади, непідписання 9 пакету «Профілактина, діагностика, спостереження та лікування амбулаторних хворих» в період квітень, травень, червень 2024 року та недоопрацювання по стаціонарних пакетах надання медичних послуг по запланованих розрахунках згідно підписаних договорів з НСЗУ. Перераховані випадки призвели до значних фінансових збитків лікувального закладу, також в зв`язку з даними причинами працівники поліклінічного відділення, адміністративного та господарчого корпусу були вимушені працювати на 0,75 ставки посади протягом шести місяців. КНП «Оратівська ЛПЛ» просить провести перевірку зазначених фактів. 10.12.2024 рішенням позачергової 70 сесії 8 скликання Оратівської селищної ради № 2392 «Про службове розслідування» (далі по тексту рішення № 2392 від 10.12.2024), розглянувши звернення адміністрації КНП «Оратівська ЛПЛ» від 03.12.2024 № 1472, враховуючи висновки та рекомендації постійної комісії селищної ради з питань комунальної власності, житлово-комунального господарства, енергозбереження та транспорту, селищною радою вирішено призначити та провести службове розслідування щодо переведення працівників поліклінічного відділення КНП «Оратівська ЛПЛ» на 1,5 посади; непідписання пакету медичних послуг за програмою медичних гарантій «Профілактика, діагностика, спостереження та лікування амбулаторних хворих» у квітні-червні 2024 року; невиконання заходів по стаціонарних пакетах надання медичних послуг по запланованих розрахунках підписаних договорів з НСЗУ та виконання директором КНП «Оратівська ЛПЛ» Пашківською- [PERSON] своїх обов`язків, передбачених пунктами 5, 6 Розділу «Права та обов`язки сторін» контракту з директором комунального некомерційного підприємства «Оратівська лікарня планового лікування» Оратівської селищної ради від 17.08.2023, при виконанні заходів, передбачених підпунктами 1-3 пункту 3 цього рішення (п. 1 рішення № 2392 від 10.12.2024). Згідно п. 3 рішення № 2392 від 10.12.2024 предметом службового розслідування визначено: 1) переведення у другому півріччі 2023 року та першому півріччі 2024 року працівників поліклінічного відділення КНП «Оратівська ЛПЛ» на 1,5 посади; 2) непідписання пакету медичних послуг за програмою медичних гарантій «Профілактика, діагностика, спостереження та лікування амбулаторних хворих» у квітні-червні 2024 року; 3) невиконання заходів по стаціонарних пакетах надання медичних послуг по запланованих розрахунках підписаних договорів з НСЗУ; 4) забезпечення виконання директором КНП «Оратівська ЛПЛ» виконання своїх обов`язків, передбачених пунктами 5, 6 Розділу «Права та обов`язки сторін» контракту з директором комунального некомерційного підприємства «Оратівська лікарня планового лікування» Оратівської селищної ради від 17.08.2023, при виконанні заходів, передбачених підпунктами 1-3 пункту 3 цього розпорядження. Також відповідно до п. 4 - п. 9 рішення № 2392 від 10.12.2024, строк проведення службового розслідування встановлено два місяці, початок службового розслідування - 11.12.2024, закінчення 10.02.2025. Службове розслідування провести з відстороненням директора КНП «Оратівська ЛПЛ» Пашківської- [PERSON] від виконання посадових обов`язків директора. На період службового розслідування виконання обов`язків директора КНП «Оратівська ЛПЛ» покласти на заступника директора КНП «Оратівська ЛПЛ» з медичної частини [PERSON] . Доручено [PERSON] подати до державного реєстратора документи по внесенню змін про відомості у Єдиному\~державному реєстрі\~юридичних осіб,\~фізичних осіб-підприємців\~та громадських\~формувань в частині набуття повноважень підписанта. Комісії з проведення службового розслідування по його закінченню скласти акт службового розслідування та подати до Оратівської селищної ради, попередньо ознайомивши з ним Пашківську- [PERSON] . Контроль за виконанням цього рішення покладено на постійну комісію селищної ради з питань комунальної власності, житлово-комунального господарства, енергозбереження та транспорту. Як убачається зі змісту пояснення, відібраного 28.01.2025 у Пашківської- [PERSON] , 04.12.2024 приблизно о 09 год до неї зателефонував заступник селищного голови Оратівської ТГ Сливка С.А. та повідомив, що її викликають до в.о. Оратівського селищного голови Ларіонової Л.В. в кабінет. Приблизно о 10 год вона прийшла у кабінет голови с/ради, там знаходилися [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Так, [PERSON] та [PERSON] вимагали, щоб вона написала заяву на звільнення з посади директора КНП «Оратівська ЛПЛ» (вона перебувала з 04.12.2024 у відпустці). На запропоновану пропозицію вона відмовилась, оскільки у неї є наявний та діючий до останнього дня 12 місяця скасування чи припинення воєнного стану контракт. Зідно умов контракту органом управління майном є Оратівська селищна рада. Однак, Оратівська селищна рада не має права втручатись у внутрішні справи установи (КНП «Оратівська ЛПЛ»). [PERSON] повідомив, що якщо вона не напише заяву на звільнення, то буде проводитись службове розслідування. 11.12.2024 згідно рішення сесії Оратівської селищної ради від 10.12.2024 № 2392 (70 позачергова сесія 8 скликання) відносно неї було розпочато службове розслідування терміном на два місяці з відстороненнм її від робти. 13.12.2024 вона звернулась з позовом до Вінницького окружного адміністративного суду про визнання вищевказаного рішення Оратівської селищної ради протиправним і його скасування. Відповідно до ухвали Вінницького окружного адміністративного суду від 17.12.2024 по справі № 120/16678/24 їй відмовлено у відкритті провадження. В подальшому, 20.12.2024 вона звернулася до Оратівського районного суду Вінницької області щодо скасування рішення Оратівської селищної ради № 2392 від 10.12.2024 та ухвалою Оратівського районного сду Вінницької області відкрито провадження у справі № 141/840/24 та призначено до розгляду на 06.02.2025. Згідно пояснення, відібраного 29.01.2025 у [PERSON] , точного часу він пам`ятає, [PERSON] було запрошено до кабінету голови Оратівської селищної ради. В кабінеті були присутні він, в.о. голови, секретар селищної ради [PERSON] , Сливка С.А. та Пашківська- [PERSON] , якій було запропоновано перейти на посаду заступника директора КНП «Оратівська ЛПЛ», так як є нарікання на її роботу на посаді директора як від депутатського корпусу Оратівської селищної ради, так і від населення. [PERSON] від запропонованого відмовилась та запропонувала спритяти їй у призначенні на керівну посаду у м. Вінниці. Як убачається зі змісту пояснення, відібраного 29.01.2025 у [PERSON] , він працює на посаді заступника селищного голови. На початку грудня 2024 року (3 або 4 ), числа він не пам`ятає, ним було запрошено Пашківську- [PERSON] , директора КНП «Оратівська ЛПЛ», до кабінету голови Оратівської селищної ради. Розмова була з Пашківською- [PERSON] в присутності в.о. голови, секретаря селищної ради [PERSON] , його, як заступника голови, а також першого заступник голови [PERSON] . Він розпочав розмову із Паашківською- [PERSON] , а [PERSON] доповнив, що керівництво селищної ради вважає за доцільне запропонувати їй посаду заступника директора КНП «Оратівська ЛПЛ». Від даної пропозиції [PERSON] відмовилась, та виступила із зустрічною пропозицією, щоб їй знайшли керівну посаду у м. Вінниця та за таких умов вона погодиться. Жодного тиску на [PERSON] - [PERSON] він та інші присутні в кабінеті не здійснювали. Відповідно до пояснення, відібраного 04.02.2025 у [PERSON] , вона працює на посаді в.о. голови Оратівської селищної ради. Точного часу вона не пам`ятає, були присутні [PERSON] та [PERSON] , запросили директора КНП «Оратівська ЛПЛ» Пашківську- [PERSON] [PERSON] запропонував [PERSON] написати заяву на звільнення, [PERSON] підтримав пропозицію, на що [PERSON] відмовилася. Це все відбувалося у її присутності, однак вона жодних пропозицій не пропонувала [PERSON] . Пропозицію [PERSON] вона не підтримує. Вважаючи рішення 70 сесії 8 скликання Оратівської селищної ради № 2392 від 10.12.2024 "Про службове розслідування" протиправним, позивач звернулася до суду із даним позовом про його скасування. Визначаючись щодо спірних правовідносин та встановлених обставин, суд керується наступним. Згідно із ст.\~2\~ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Статтею 4\~ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Статтею 12\~ЦПК України встановлено принцип змагальності сторін в цивільному судочинстві, який полягає в тому, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства (ст. 13 ЦПК України) суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 43 Конституції України передбачено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення. Згідно зі статтею 3 КЗпП України до трудових відносин належать відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами. Відповідно до статті 4 КЗпП України законодавство про працю складається з цього Кодексу та інших актів законодавства України, прийнятих відповідно до нього. У статті 5-1 КЗпП України держава гарантує працездатним громадянам, які постійно проживають на території України, зокрема, правовий захист від необґрунтованої відмови у прийнятті на роботу і незаконного звільнення, а також сприяння у збереженні роботи. Відповідно до першого абзацу статті 21 КЗпП України трудовим договором є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін. Особливою формою трудового договору є контракт, в якому строк його дії, права, обов`язки і відповідальність сторін (в тому числі матеріальна), умови матеріального забезпечення та організації праці працівника, умови розірвання договору, в тому числі дострокового, можуть встановлюватися угодою сторін. Сфера застосування контракту визначається законами України. Згідно з підпунктом "а" пункту 2 частини першої статті 3 Закону України "Про запобігання корупції" суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є особи, які для цілей цього Закону прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема, посадові особи юридичних осіб публічного права, які не зазначені у пункті 1 частини першої цієї статті. Згідно з частиною другою статті 167 та частиною другою статті 169 ЦК України державні та комунальні підприємства, а також навчальні заклади, спільні комунальні підприємства належать саме до юридичних осіб публічного права, безвідносно до мети їхньої діяльності. Під посадовими особами юридичних осіб публічного права потрібно розуміти осіб, які мають повноваження здійснювати організаційно-розпорядчі чи адміністративно-господарські функції. Організаційно-розпорядчі функції (обов`язки) - це обов`язки щодо здійснення керівництва галуззю промисловості, трудовим колективом, ділянкою роботи, виробничою діяльністю окремих працівників на підприємствах, в установах чи організаціях незалежно від форм власності. Такі функції виконують, зокрема, керівники міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, державних, комунальних підприємств, установ, організацій, структурних підрозділів, їхні заступники, особи, які керують ділянками робіт. Так, посадовими особами підприємства є керівник, головний бухгалтер, члени наглядової ради (у разі її утворення), виконавчого органу та інших органів управління підприємств. Судом установлено, що з 17.08.2023 позивач [PERSON] , як посадова особа юридичної особи публічного права, а саме директор комунального некомерційного підприємства «Оратівська лікарня планового лікування» Оратівської селищної ради, згідно з положеннями підпункту «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», є суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, а саме посадовою особою юридичної особи публічного права. Процедуру проведення службового розслідування стосовно осіб, на яких поширюється дія Закону України «Про запобігання корупці`ї визначає Порядок проведення службового розслідування, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України № 950 від 13.06.2000 (далі - Порядок № 950 від 13.06.2000). Так, пунктом 2 Порядку №950 від 13.06.2000 передбачено, що службове розслідування може бути проведено в разі: - невиконання або неналежного виконання особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, чи особою, яка для цілей Закону прирівнюється до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, службових обов`язків, перевищення своїх повноважень, а також недодержання вимог законодавства; - внесення подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або припису Національного агентства з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) з метою виявлення причин та умов, що сприяли вчиненню корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконанню вимог Закону в інший спосіб; - вимоги особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, чи особи, яка для цілей Закону прирівнюється до осіб, уповноважених на виконання функці1й держави або місцевого самоврядування, щодо зняття безпідставних, на її думку, звинувачень або підозри. У випадку, передбаченому абзацом третім цього пункту, службове розслідування проводиться за фактом виявленого порушення або стосовно особи, яка вчинила таке порушення. За анонімними повідомленнями, заявами та скаргами службове розслідування не проводиться, крім випадків, коли анонімне повідомлення стосується порушення вимог Закону та наведена в ньому інформація стосується конкретної особи, містить фактичні дані, які можуть бути перевірені. Дія цього Порядку не поширюється на: державних службовців, крім випадку, визначеного абзацом п`ятим цього пункту; осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, права та обов`язки яких в частині додержання службової дисципліни, види заохочення та дисциплінарні стягнення і порядок їх застосування щодо яких встановлюються дисциплінарними статутами або іншими нормативними актами. Згідно п. 2 Порядку № 950 від 13.06.2000 рішення щодо проведення службового розслідування приймається керівником органу, в якому працює особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, або особа, яка для цілей Закону прирівнюється до особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стосовно якої планується проведення службового розслідування (далі - особа, стосовно якої проводиться службове розслідування). Відповідно до першого абзацу п. 4 Порядку № 950 від 13.06.2000 рішення про проведення службового розслідування приймає орган (посадова особа) (далі - суб`єкт призначення), якому (якій) відповідно до законодавства надано повноваження призначати на посаду та звільняти з посади особу, стосовно якої пропонується проведення службового розслідування, або керівник органу, підприємства, установи, організації, в якому (яких) виявлено порушення (далі - керівник органу). Пунктом 5 Порядку № 950 від 13.06.2000 передбачено, що рішенням щодо проведення службового розслідування визначаються голова комісії з проведення службового розслідування, інші члени комісії, предмет і дата початку та закінчення службового розслідування. Строк службового розслідування не може перевищувати двох місяців. Період проведення службового розслідування не охоплює час тимчасової втрати працездатності особою, стосовно якої проводиться службове розслідування, час її перебування у відпустці або службовому відрядженні чи відсутності з інших поважних причин, час отримання інформації, що стосується предмета службового розслідування, від установ, підприємств, організацій іноземних держав, а також час ознайомлення такої особи з актом службового розслідування. Приписами п. 6 Порядку № 950 від 13.06.2000 визначено, що службове розслідування проводиться із відстороненням особи, стосовно якої проводиться службове розслідування, від здійснення повноважень на посаді або без такого відсторонення. Рішення про відсторонення приймає відповідно суб`єкт призначення або керівник органу. Особа, якій повідомлено про підозру у вчиненні нею кримінального правопорушення у сфері службової діяльності, підлягає відстороненню від виконання повноважень на посаді в порядку, визначеному законом. Особа, стосовно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, якщо інше не передбачено Конституцією та законами України, може бути відсторонена від виконання службових повноважень за рішенням суб`єкта призначення або керівника органу, де вона працює, до закінчення розгляду справи судом. У разі закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, у зв`язку з відсутністю події або складу адміністративного правопорушення особі, відстороненій від виконання службових повноважень, відшкодовується середній заробіток за час вимушеного прогулу, пов`язаного з таким відстороненням. З огляду на викладене, положеннями Порядку № 950 від 13.06.2000 передбачено, що службове розслідування може проводитися як із відстороненням особи від здійснення повноважень на посаді, за наявності певних підстав, або без такого відсторонення. Як установлено судом та убачається з матеріалів справи № 141/840/24, 10.12.2024 рішенням позачергової 70 сесії 8 скликання Оратівської селищної ради № 2392 «Про службове розслідування» вирішено, зокрема призначити та провести службове розслідування з відстороненням директора КНП «Оратівська ЛПЛ» Пашківської- [PERSON] від виконання посадових обов`язків директора. Зокрема, як на підставу відсторонення від роботи в оскаржуваному рішенні № 2392 від 10.12.2024, виконуюча обов`язки Оратівського селищного голови, секретар селищної ради Л. Ларіонова посилається на проведення службового розслідування та роботу комісії з проведення службового розлідування, які у свою чергу перевіряють обставини, викладені у зверненні адміністрації КНП «Оратівська ЛПЛ» № 1472 від 03.12.2024, з урахуванням висновків та рекомендацій постійної комісії селищної ради з питань комунальної власності, житлово-комунального господарства, енергозбереження та транспорту. Приписами пункту 11 Порядку № 950 від 13.06.2000 визначено, що особа, стосовно якої проводиться службове розслідування, має право: 1) отримувати інформацію про підстави проведення такого розслідування; 2) надавати усні або письмові пояснення, робити заяви, подавати документи, необхідні для проведення службового розслідування; 3) звертатися з клопотанням про опитування інших осіб, яким відомі обставини, що досліджуються під час проведення службового розслідування, а також про залучення до матеріалів розслідування додаткових документів, інших матеріальних носіїв інформації стосовно предмета службового розслідування; 4) подавати у письмовій формі зауваження щодо проведення службового розслідування, дій або бездіяльності осіб, які його проводять; 5) звертатися до керівника органу у письмовій формі з обґрунтованим клопотанням про виведення із складу комісії з проведення службового розслідування осіб, в яких наявний реальний чи потенційний конфлікт інтересів. Про прийняте за результатами розгляду клопотання рішення письмово повідомляється особа, стосовно якої проводиться службове розслідування. 6) користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого нею представника. Згідно п. 12 Порядку № 950 від 13.06.2000 за результатами службового розслідування комісія з проведення службового розслідування складає акт, у якому зазначаються: факти, які стали підставою для проведення службового розслідування, прізвище, власне ім`я та по батькові (за наявності), найменування посади, строк перебування на займаній посаді особи, стосовно якої проведено службове розслідування (якщо службове розслідування проводилося стосовно особи); заяви, клопотання, пояснення щодо предмета службового розслідування; висновки службового розслідування, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, причини та умови, що призвели до порушення, заходи, вжиті або запропоновані до його усунення, чи обставини, що знімають з особи, стосовно якої проведено службове розслідування, безпідставні звинувачення або підозру; обґрунтовані пропозиції про усунення виявлених порушень та притягнення (за наявності підстав) винних осіб до відповідальності згідно із законом. У разі наявності обґрунтованих пропозицій про притягнення особи, стосовно якої проведено службове розслідування, до відповідальності комісія з проведення службового розслідування пропонує вид дисциплінарного стягнення, передбаченого законом. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення комісія з проведення службового розслідування повинна враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку та заподіяну шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу особи, стосовно якої проведено службове розслідування. Пунктом 13 Порядку № 950 від 13.06.2000 визначено, що акт службового розслідування підписує голова, інші члени комісії з проведення службового розслідування, і він подається на розгляд суб`єкту призначення або керівнику органу в одному примірнику. Відповідно до п. 14 Порядку № 950 від 13.06.2000 акт службового розслідування на вимогу особи, стосовно якої проведено службове розслідування, повинен розглядатися в її присутності. З контексту викладених норм слідує висновок, що Оратівська селищна рада вправі приймати розпорядження про проведення службового розслідування з підстав, визначених Порядком №950 від 13.06.2000 (зокрема, в разі невиконання або неналежного посадовою особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, чи особою, яка для цілей Закону прирівнюється до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, службових обов`язків, перевищення своїх повноважень, а також недодержання вимог законодавства) стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України "Про запобігання корупції" прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (в даному випадку й щодо позивача). У своїй постанові від 30 березня 2021 року у справі №420/3307/20, а також у постанові від 03 вересня 2020 у справі №640/9600/20 ВС зазначав, що службове розслідування - це комплекс заходів, які здійснюються з метою уточнення причин, установлення обставин та умов, що сприяли вчиненню правопорушення, відповідальність за яке передбачена законодавством України, та ступеня вини особи (осіб), яка вчинила це правопорушення. За своєю правовою природою висновок службового розслідування є службовим документом, який фіксує факт проведення службового розслідування і є носієм доказової інформації про обставини, що стали підставами для його призначення. Висновки службового розслідування не породжують обов`язкових юридичних наслідків. Зафіксовані в результатах службового розслідування обставини можуть бути підтверджені або спростовані судом у разі спору про законність рішень суб`єкта владних повноважень, в основу яких покладені зазначені в ньому висновки. Отже, висновок за результатами службового розслідування є лише носієм певної інформації, сам по собі не породжує для позивача правових наслідків та не має обов`язкового характеру. Відтак, оспорювання рішення 70 сесії 8 скликання Оратівської селищної ради № 2392 від 10.12.2024 "Про службове розслідування" щодо необхідності проведення службового розслідування само по собі не порушує права та інтереси позивача, а тому останнє не може бути визнано незаконним та скасованим, до того моменту поки не буде установлено, що отримані в результаті службового розслідування висновки та інформація, стали підставою для настання негативних правових наслідків для позивача в частині порушення її трудових прав та інтересів. У частині третій статті 12\~ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з частиною першою статті 76\~ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частини перша та друга статті 77 ЦПК України). Відповідно до частини другої статті 78\~ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно зі статтею 80\~ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Частиною першою статті 89 ЦПК України\~визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд зауважує, що обов`язок доведення порушення прав та інтересів, за захистом яких особа звертається до суду, покладається саме на позивача. Натомість, у поданому позові та інших заявах по суті позивачем висловлено лише власні суб`єктивні припущення, які зводяться до незгоди із прийнятим спірним рішенням Оратівської селищної ради про службове розслідування, без посилання та долучення до матеріалів справи № 141/840/24 жодних належних та допустимих доказів, які б підтверджували порушення трудових прав та інтересів позивача. На підставі викладеного, з урахування фактичних обставин справи № 141/840/24, суд доходить висновку про відсутність правових підстав для визнання протиправним та скасування у повному обязі рішення позачергової 70 сесії 8 скликання Оратівської селищної ради № 2392 «Про службове розслідування», яке було прийнято у відповідності до норм чинного законодавства, та розпочато на підставі звернення адміністрації КНП «Оратівська ЛПЛ» № 1472 від 03.12.2024, з метою перевірки обставин, викладених у зазначеному зверненні. Стосовно посилання позивача на порушення строку оприлюднення проєкту оскаржуваного рішення, зокрема, розміщення рішення на сайті Оратівської селищної ради 06.12.2024 та його прийняття 10.12.2024, тобто пізніше як за 10 робочих днів до дати його розгляду з метою прийняття, суд зазначає наступне. Згідно ч. 11 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації". Проекти актів органів місцевого самоврядування оприлюднюються в порядку, передбаченому Законом України "Про доступ до публічної інформації", крім випадків виникнення надзвичайних ситуацій та інших невідкладних випадків, передбачених законом, коли такі проекти актів оприлюднюються негайно після їх підготовки. В актах та проектах актів органів та посадових осіб місцевого самоврядування не може бути обмежено доступ до інформації про витрати чи інше розпорядження бюджетними коштами, володіння, користування чи розпорядження державним чи комунальним майном, у тому числі про умови отримання цих коштів чи майна, прізвища, імена, по батькові фізичних осіб та найменування юридичних осіб, які отримують ці кошти або майно, а також до іншої інформації, обмеження доступу до якої заборонено законом. Таким чином, з аналізу приписів частини 11 статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» вбачається імперативний її характер щодо обов`язкового оприлюднення органами місцевого самоврядування усіх проектів актів останніх, але з відсиланням на норми Закону України «Про доступ до публічної інформації» в частині регулювання порядку такого оприлюднення. Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації» розпорядники інформації зобов`язані оприлюднювати нормативно-правові акти, акти індивідуальної дії (крім внутріжньоорганізаційних), прийняті розпорядником, проекти рішень, що підлягають обговоренню, інформацію про нормативно-правові засади діяльності Натомість, Законом України «Про внесення змін до деяких законів України щодо функціонування державної служби та місцевого самоврядування у період дії воєнного стану» від 12.05.2022 № 2259-ІХ було внесено зміни до Закону № 389, яким ст. 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» доповнено частиною 10, згідно якої «У період дії воєнного стану на акти органів місцевого самоврядування, військово-цивільних адміністрацій та військових адміністрацій, а також їх посадових осіб не поширюються вимоги\~пункту 3\~частини першої (у частині оприлюднення проектів актів),\~частини четвертої\~статті 15 Закону України "Про доступ до публічної інформації",\~Закону України\~"Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" та\~Закону України\~"Про державну допомогу суб`єктам господарювання"». З огляду на зазначене, викладені у відзиві на позов доводи відповідача-1 приймаються судом до уваги, оскільки відповідають установленим фактичним обставинам та наявним у матеріалах справи доказам. В той же час, розглядаючи законність прийнятого рішення позачергової 70 сесії 8 скликання Оратівської селищної ради № 2392 «Про службове розслідування» в частині відсторонення позивача [PERSON] від виконання посадових обов`язків директора КНП «Оратівська ЛПЛ», суд враховує наступне. Правові підстави відсторонення працівника від роботи власником або уповноваженим органом визначені статтею 46 КЗпП України. Так, відсторонення працівників від роботи роботодавцем допускається у разі: появи на роботі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння; відмови або ухилення від обов`язкових медичних оглядів, навчання, інструктажу і перевірки знань з охорони праці та протипожежної охорони; проведення службової перевірки роботодавцем, який віднесений до переліку об`єктів державної власності, що мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави, та/або об`єктів чи операторів критичної інфраструктури; в інших випадках, передбачених законодавством. Відсторонення від роботи керівників підприємств, установ та організацій військовим командуванням допускається у випадках, визначених Законом України\~"Про правовий режим воєнного стану". Відсторонення працівника від роботи - це призупинення виконання ним своїх трудових обов`язків за рішенням уповноважених на це компетентних органів з підстав, передбачених законодавством, що, як правило, відбувається з одночасним призупиненням виплати йому заробітної плати. Відсторонення від роботи можливе лише у випадках, що передбачені законодавством. Про це оголошується наказом або розпорядженням керівника підприємства, установи чи організації, і про це працівник повинен бути повідомлений. Термін відсторонення встановлюється до усунення причин, що його зумовили. Працівник має право оскаржити наказ про відсторонення від роботи у встановленому законом порядку. До таких висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 01 квітня 2020 року у справі №761/12073/18 (провадження №61-13444св19). Отже, відсторонення від роботи - це тимчасове позбавлення працівника, який перебуває у трудових правовідносинах із підприємством, можливості реального здійснення ним права на працю на підставі виявленого власником чи уповноваженим ним органом факту, через який він має право усунути або зобов`язаний усунути працівника від роботи. Тимчасове увільнення працівника від виконання його трудових обов`язків в порядку відсторонення від роботи, на умовах та підставах встановлених законодавством за суттю не є дисциплінарним стягненням, а є особливим запобіжним заходом, який застосовується у виняткових випадках, і має за мету відвернення та/або попередження негативних наслідків. Здійснюючи відсторонення від роботи працівника роботодавець зобов`язаний діяти на підставі, у межах наданих повноважень та у спосіб, що передбачені законом, неупереджено, дотримуватись принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення: правову підставу; наслідки відсторонення для інших осіб; законодавчо встановлені гарантії відстороненого працівника на оплату праці; строки відсторонення, які мають відповідати часу, потрібному, щоб усунути причини відсторонення, якщо уповноважений орган не визначив інший строк відсторонення. За своєю суттю відсторонення від роботи є попереджувальним заходом, який застосовується роботодавцем для запобігання настанню негативних наслідків. За змістом статті 46 КЗпП України допускається відсторонення працівника або у випадках, перелічених у статті, або в інших випадках, які повинні бути також передбачені певним нормативно-правовим актом. Аналізуючи установлені судом фактичні обставини прийняття відповідачем-1 спірного рішення позачергової 70 сесії 8 скликання Оратівської селищної ради № 2392 «Про службове розслідування» в частині відсторонення позивача Пашківської- [PERSON] від виконання посадових обов`язків директора КНП «Оратівська ЛПЛ», суд доходить висновку, що останнє суперечить положенням п. 6 Порядку №950 від 13.06.2000, яким визначений перелік випадків, коли особа може бути відсторонена від роботи, зокрема: у разі повідомлення про підозру у вчиненні злочину у сфері службової діяльності або щодо такої особи складено протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією. Натомість, під час судового розгляду справи № 141/840/24 судом не встановлено наявності судових рішень або інших встановлених законодавством підстав щодо позивача, зокрема, повідомлення про підозру у вчиненні злочину у сфері службової діяльності або протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, які б слугували правовою підставою для відсторонення Пашківської- [PERSON] від виконання посадових обов`язків директора КНП «Оратівська ЛПЛ». За вказаних обставин, рішення позачергової 70 сесії 8 скликання Оратівської селищної ради № 2392 «Про службове розслідування» в частині відсторонення позивача Пашківської- [PERSON] від виконання посадових обов`язків директора КНП «Оратівська ЛПЛ», є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки суперечить положенням п. 6 Порядку №950 від 13.06.2000. Також суд зауважує, що під час трудового спору у випадку наявності порушених прав та інтересів працівника саме на роботодавця покладається обов`язок доказування (постанова ВС від 19 вересня 2019 року у справі №756/13546/16-ц). Разом з тим, відповідного акту, складеного комісією з проведення службового розслідування, за результатами службового розслідування ні позивачем, ні відповідачами суду не було надано та матеріали справи № 141/840/24 такого не містять. Поряд з цим, у висновку Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду, який міститься у постанові від 06 березня 2019 року у справі №183/262/17, зазначено, що для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачами і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права. Розглядаючи пред`явлені позовні вимоги до відповідача-2, суд з урахуванням установлених фактичних обставин справи № 141/840/24 доходить висновку, що [PERSON] є неналежним відповідачем у даній справі, оскільки спірні трудові відносини вникли між позивачем та відповідачем-1 Оратівською селищною радою. Тоді як [PERSON] у спірних правовідносинах виконувала представницьку функцію та діяла як посадова особа органу місцевого самоврядування, зокрема, від імені Оратівської селищної ради як виконуюча обов`язки Оратівського селищного голови підписувала відповідні розпорядчі документи (в даному випадку - підписала спірне рішення Оратівської селищної ради про службове розслідування). Поряд з цим, належних доказів безпосереднього порушення трудових прав та інтересів позивача зі сторони [PERSON] як посадової особи матеріали справи № 141/840/24 не містять. Відтак, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною правовою підставою для відмови у задоволенні позовних вимог. Також суд зауважує, що інші доводи позивача щодо заявлених позовних вимог суд до уваги не приймає, оскільки вони не спростовують висновків суду та установлених судом фактичних обставин справи №141/840/24, та відповідно не можуть впливати на законність даного судового рішення. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа "Серявін проти України", § 58, рішення від 10 лютого 2010 року). Отже, з урахуванням установлених судом фактичних обставин справи №141/840/24 та досліджених наявних у справі доказів, суд доходить висновку до часткового задоволення позову, а саме визнання протиправним та скасування рішення позачергової 70 сесії 8 скликання Оратівської селищної ради № 2392 «Про службове розслідування» в частині відсторонення позивача Пашківської- [PERSON] від виконання посадових обов`язків директора КНП «Оратівська ЛПЛ». Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд враховує наступне. Згідно з частин 1, 2 ст.\~141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З урахуванням положень статті 141 ЦПК України, оскільки позов задоволено частково судові витрати, пов`язані з розглядом справи № 141/840/24, суд покладає на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Зокрема,\~з Оратівської селищної ради на користь позивача підлягають стягненню витрати зі сплати судового збору в сумі 605,60 грн.

Outcome: partial