Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-30 00:00:00

Описова частина Короткий зміст позовних вимог. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача \~ \~ \~ \~04 листопада 2024 року Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) звернулася з позовом до [PERSON] , [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої навколишньому середовищу, внаслідок незаконної порубки дерев. \~ \~ \~ \~Позовні вимоги обґрунтовують тим, що 01.03.2023 відповідачі здійснили незаконну порубку 12 сиростучих дерев породи «ясен» у лісосмузі, яка розташована на відстані 3,5 км на схід від с.Червона Долина Широківської ОТГ Баштанського району Миколаївської області, за допомогою бензопили марки «КЕДР», стовбури яких розпиляли та завантажили до причепу автомобіля ВАЗ 2106. За вказаним фактом до Єдиного реєстру досудових розслідувань було внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України. 24.04.2024 Снігурівським районним судом Миколаївської області винесено вирок, відповідачів визнано винними у вчиненні кримінального правопорушення за ч.4 ст.246 КК України за незаконну порубку дерев у захисних лісових насадженнях, вчинена за попередньою змовою групою осіб, яка спричинила тяжкі наслідки. Внаслідок неправомірних дій відповідачів державі було заподіяно збитки в сумі 97811,15 грн, які ними не відшкодовані. \~ \~ \~ \~Посилаючись на вказане, ч.1 ст.1166 ЦК України, позивач просив стягнути в солідарному порядку з відповідачів на користь держави - місцевого бюджету Широківської сільської тг майнову шкоду, заподіяну внаслідок незаконної вирубки дерев. \~ \~ \~ \~Відзиви на позовну заяву не надходили. Позиції учасників справи \~ \~ \~ \~Представник позивача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, надали заяву про розгляд справи за відсутності їх представника. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причину неявки суд не повідомив. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, суду надав заяву в якій просив справу розглянути у його відсутність, позовні вимоги визнає з урахуванням здійснених ним оплат, в рахунок відшкодування шкоди. \~ \~ \~ \~У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України. Інші процесуальні дії у справі \~ \~ \~ \~Суддя Баштанського районного суду Миколаївської області своєю ухвалою від 04.11.2024 вказану справу направив за підсудністю до Снігурівського районного суду Миколаївської області. Суддя Снігурівського районного суду Миколаївської області своєю ухвалою від 29.01.2025 вказану позовну заяву прийняла до розгляду, відкрила провадження у справі та постановила розглядати справу в порядку загального позовного провадження. Снігурівський районний суд Миколаївської області своєю ухвалою від 18.03.2025 закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду. Мотивувальна частина Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини \~ \~ \~ \~Суд, дослідивши письмові докази по справі, приходить до таких висновків. \~ \~ \~ \~Суд встановив,\~що 24.04.2024 Снігурівським районним судом Миколаївської області [PERSON] та [PERSON] визнано винними у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.246 КК України, а саме за те, що 01 березня 2023 року [PERSON] та [PERSON] вступили у протиправну змову про спільне вчинення порубки дерев у лісових захисних насадженнях. Реалізуючи свій спільний протиправний намір, 01 березня 2023 року у період часу з 11:00 год. по 12:54 год., [PERSON] та [PERSON] на автомобілі марки ВАЗ 2106, власника якого не встановлено, із автомобільним причепом, який фактично належить [PERSON] , попередньо взявши із собою належні [PERSON] бензопилу марки «КЕДР», моделі «БП-45-3,0 та дві пластикові пляшки із сумішшю паливно-мастильних матеріалів, прибули до лісосмуги, розташованої\~на відстані 3,5 км на схід від с. Червона Долина Широківської ОТГ Баштанського району Миколаївської області, яка\~у відповідності\~до\~ст. 4 Лісового кодексу України\~відноситься до захисних лісових насаджень лінійного типу\~та є складовою частиною лісового фонду України.\~Перебуваючи у вказаному лісовому захисному насадженні, [PERSON] та [PERSON] , діючи умисно та спільно, з корисливих мотивів (з метою безоплатного отримання деревини), порушуючи встановлений законом порядок охорони, раціонального використання лісових насаджень, без спеціального на те дозволу, в порушення статей 4, 69 Лісового кодексу України, а також Постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 року № 761 «Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів», згідно яких використання лісових ресурсів проводиться за спеціальним дозволом, не маючи відповідного документа лісорубного квитка або ордеру, виданого уповноваженим органом, чи будь-якого іншого документу на право здійснення вирубки дерев, усвідомлюючи протиправний та суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, за допомогою вказаної бензопили, шляхом відділення стовбуру від кореневої системи, здійснили незаконну порубку 12 (дванадцяти) зеленоростучих дерев породи «ясен» з наступними діаметрами дерев у корі біля шийки кореня: від 14,1 до 18,0 см 1 дерево, від 18,1 до 22,0 см 3 дерева, від 26,1 до 30,0 см 2 дерева, від 30,1 до 34,0 см 3 дерева, від 34,1 до 38,0 см 1 дерево, від 46,1 см до 50,0 см 1 дерево, 53,0 см 1 дерево. Таким чином [PERSON] та [PERSON] діючи умисно,\~незаконно здійснили порубку 12\~сироростучих дерев породи «ясен»\~у захисному лісовому насадженні.\~В результаті протиправних дій [PERSON] і [PERSON] , які виразились у незаконній порубці дерев в захисних лісових насадженнях, було припинено зростання 12 дерев породи «ясен», чим завдано збитки інтересам держави, громадським інтересам, навколишньому середовищу, в частині забезпечення ефективної охорони, належного захисту, раціонального використання та відтворення захисних лісових насаджень, а також заподіяно матеріальні збитки державі в особі Широківської сільської ради Баштанського району Миколаївської області у вигляді матеріальної шкоди в сумі 97 811,15 грн, що більше ніж у шістдесят разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян станом на 01 січня 2023 року (1342,00 грн (НМДГ станом на 01.01.2023) х 60 = 80520 грн) та, відповідно до примітки до ст. 246 КК України, є тяжкими наслідками. \~ \~ \~ \~В рамках вказаного кримінального провадження Широківською сільською радою Баштанського району Миколаївської області було заявлено цивільний позов, який судом залишено без розгляду /а.с.12-22/. \~ \~ \~ \~За висновком експерта №СЕ19/115-23/8611-ЕК від 23.06.2023, розмір шкоди заподіяної внаслідок незаконної порубки (спилювання) 12-ти зеленоростучих дерев породи «Ясен» становить 97811,15 грн /а.с.9-11/. \~ \~ \~ \~Як вбачається з наданих відповідачем [PERSON] квитанцій, останній здійснив оплату в рахунок відшкодування шкоди, а саме: 08.11.2024 3000 грн; 20.12.2024 3000 грн; 23.01.2025 3000 грн; 21.02.2025 3000 грн; 17.03.2025 3000 грн; 18.04.2025 3000 грн, усього 18000 грн. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] завдану шкоду не відшкодував. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування \~ \~ \~ \~Згідно зі\~статтею 66 Конституції України\~кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. \~ \~ \~ \~Наказом № 230 від 07.04.2020 Міністерства енергетики та захисту довкілля України,\~затверджено Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~пунктів 1,3\~розділу І\~даного Положення\~державна екологічна\~інспекція відповідної\~області (далі\~-\~Інспекція)\~є територіальним\~органом Держекоінспекції\~та їй\~підпорядковується. Основними завданнями Інспекції є реалізація повноважень Держекоінспекції у межах відповідної території. \~ \~ \~ \~Згідно пункту\~2\~розділу ІІ\~вищевказаного Положення\~Держекоінспекції здійснюють\~державний нагляд\~(контроль)\~за додержанням\~територіальними органами\~центральних органів\~виконавчої влади,\~місцевими органами\~виконавчої влади,\~органами місцевого\~самоврядування в\~частині здійснення\~делегованих їм\~повноважень органів\~виконавчої влади,\~підприємствами,\~установами та\~організаціями незалежно\~від форми\~власності і\~господарювання,\~громадянами України,\~іноземцями та\~особами без\~громадянства,\~а також\~юридичними особами\~-\~нерезидентами вимог\~законодавств,\~у тому\~числі здійснює\~ охорону,\~захист,\~використання та\~відтворення лісів,\~зокрема щодо: пошкодження дерев і чагарників, знищення або пошкодження лісових культур, сіянців або саджанців у лісових розплідниках і на плантаціях, природного підросту та самосіву на землях, призначених під відновлення лісу, законності вирубування. Порядок нарахування збитку заподіяної шкоди навколишньому природному середовищу, стягнення коштів на відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності та порядок його виконання визначені законом. Відповідно до ч.4 ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. За статтею 69 згаданого вище Закону - шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно зі ст.40 Закону України «Про рослинний світ», порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ, зокрема, несуть особи, винні у протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу. Статтею 67 ЛК України передбачено, що у порядку спеціального використання можуть здійснюватися такі види використання лісових ресурсів як заготівля деревини. У ст.69 ЛК України вказано, що спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно. Згідно з частиною 1 статті 105 Лісового кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідно до статті 107 цього Кодексу підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Врегульовані вищевказаними нормами наслідки порушення вимог природоохоронного (в тому числі лісового) законодавства у вигляді обов`язку винної особи відшкодувати заподіяні збитки відповідають загальним положенням Цивільного кодексу України, які визначають поняття та порядок відшкодування збитків. Частиною 1 статті 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. За змістом абзацу 1 пункту 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Отже, відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування майнової шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Згідно з частиною 2 ст.1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Факт незаконної вирубки дерев породи «Ясен» відповідачами підтверджується наявними доказами по справі. У відповідності ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. За вимогами ч.1 ст.1190 ЦК України\~особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. З огляду на викладене вище, суд доходить висновку, що позовні вимоги є законними та обґрунтованими, але з урахуванням здійснених проплат одним з відповідачів, а тому підлягають задоволенню частково. Так, позивач просив стягнути з відповідачів солідарно шкоду у розмірі 97811,15 грн, тобто по 48905,58 грн, разом з тим за час розгляду справи в суді, відповідач [PERSON] сплатив у рахунок відшкодування шкоди 18000 грн, а тому з відповідача [PERSON] підлягає стягненню шкода у розмірі 30905,58 грн, а з відповідача [PERSON] 48905,58 грн. Статтею 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено утворення місцевих фондів охорони навколишнього природного середовища у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, зокрема частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності. Відповідно до п.7 ч.3 ст.29, п.4 ч.1 ст.69-1 БК України 30% грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, зараховуються до спеціального фонду державного бюджету України, а 70% - до спеціального фонду місцевих бюджетів, в тому числі до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. З огляду на викладене, суд доходить висновку що шкоду заподіяну спільними діями відповідачів слід стягнути на користь держави, а саме на користь місцевого бюджету Широківської сільської тг Миколаївської області. Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору при подачі позову, на підставі ст.141 ЦПК України з відповідачів в дохід держави слід стягнути судовий збір в розмірі по 1514 грн з кожного.

Outcome: partial