Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-06 00:00:00

Позивач звернулась в суд з позовом, в якому просить стягнути на її користь із Державного бюджету України в рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури грошові кошти в розмірі 1\~000\~000,00 грн. та судові витрати по справі. Позов обґрунтовує\~тим,\~що з 1972 року по теперішній час проживає в смт. Олександрівка Кропивницького (колишня назва Олександрівського) району Кіровоградської області, має вишу освіту, за фахом бухгалтер, все життя пропрацювала, пройшла трудовий шлях від комірника до головного бухгалтера Олександрівського райагропостачу, отримувала подяки за свою працю та вийшла на пенсію за віком. До кримінальної, адміністративної відповідальності ніколи не притягувалась. У 2013 році вона звернулась із заявою до Олександрівського РВ УМВС України в Кіровоградській області за фактом підробки документів, на підставі яких Олександрівською селищною радою передано у власність іншим особам частину належної їй присадибної ділянки по [ADDRESS] загальною площею 0,1333 га та за даним фактом органом досудового розслідування Олександрівського РВ УМВС України в Кіровоградській області було розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 12013120310000462 від 11.06.2013 року за фактом підробки документів за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 358 КК України. Неодноразово подавала до Олександрівського районного суду Кіровоградської області клопотання, заяви про проведення процесуальних дій органом досудового розслідування, спрямованих на збирання, перевірку, використання доказів у вказаному кримінальному провадженні. У черговий раз 25.10.2019 року прийшла до Олександрівського районного суду Кіровоградської області для ознайомлення з матеріалами кримінальної справи № 12013120310000462 від 11.06.2013 року, яка перебувала у суді на розгляді (розглядалась скарга у вказаному кримінальному провадженні), поспілкувалась з секретарем судді та залишила приміщення суду. Жодних протиправних дій не вчиняла. 26.10.2019\~року слідчим\~відділом Олександрівського\~ВП Знам`янського\~ВП ГУНП\~в Кіровоградській\~області за\~заявою [PERSON] \~за фактом\~крадіжки,\~за ознаками\~кримінального правопорушення,\~передбаченого ч.1\~ст.\~185\~КК України\~було розпочате\~досудове розслідування\~у кримінальному\~провадженні №\~12019120310000460\~від 26.10.2019\~року.\~У Витягу\~з Єдиного\~реєстру досудових\~розслідувань №\~12019120310000460\~від 26.10.2019\~року зазначено,\~що 25.10.2019\~року близько\~13.44\~год.\~невстановлена особа\~з приміщення\~фойє Олександрівського\~районного суду\~Кіровоградської області,\~таємно викрала\~полімерний пакет\~чорного кольору,\~в якому\~знаходились одна\~пара чоловічих\~колош,\~дві пари\~чоловічих шкарпеток\~та грошові\~кошти в\~сумі100 грн., чим спричинила потерпілому [PERSON] матеріальну шкоду на загальну суму 288,16 грн. 12.11.2019 року за місцем її проживання, за адресою: [ADDRESS] , слідчим СВ Олександрівського ВП Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області Куценком Б.Ю. було проведено обшук під час якого нічого не виявлено та не вилучено. У клопотанні про проведення обшуку слідчого СВ Олександрівського ВП Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області Куценком Б.Ю. від 06.11.2019 року, погодженому прокурором Олександрівського відділу Знам`янської місцевої прокуратури Кіровоградської області Буданцевою В.П. та ухвалі Олександрівського районного суду Кіровоградської області по матеріалах досудового розслідування у кримінальному провадженні № 12019120310000460 від 26.10.2019 року зазначено, що проведення обшуку за місцем мого проживання необхідно провести з метою відшукання та вилучення викрадених шкарпеток, чоловічих калош, однієї купюри номіналом 100 гривень (копія клопотання про проведення обшуку та ухвала суду про надання дозволу на проведення обшуку додаються). Обшук проводився слідчим таким чином, що мене не було ознайомлено органом досудового розслідування з ухвалою суду про надання дозволу на проведення обшуку, їй не було роз`яснено права у тому числі, що вона має право на захист, а саме залучення адвоката на час проведення процесуальної дії обшуку. Обшук проводився з приниженням її гідності, а саме під час обшуку навіть висипали крупу з банок шукали викрадені калоші. На час проведення обшуку її чоловік - [PERSON] був тяжко хворий на ішемічну хворобу серця, та проведення обшуку у їх будинку вплинуло на самопочуття чоловіка - погіршення стану здоров`я. Крім того, сусідка [PERSON] після проведення за місцем мого проживання обшуку висловлювали на її адресу образливі вирази, що крадійка та викидала пакети з сміттям на її прибудинкову територію. 18.12.2019 року їй слідчим СВ Олександрівського ВП Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області Куценко Б.Ю. за погодженням прокурора Олександрівського відділу Знам`янської місцевої прокуратури Кіровоградської області Буданцевою В.П. було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 185 КК України у кримінальному провадженні № 12019120310000460 від 26.10.2019 року. Вона не вчиняла крадіжку, тому доказів вчинення саме нею крадіжки органом досудового розслідування не було здобуто. Не зважаючи на це, 24.01.2020 року досудове розслідування у кримінальному провадженні № \~ \~ \~ \~12019120310000460 від 26.10.2019 року було завершено та обвинувальний акт відносно неї за вказаним кримінальним провадженням складений слідчим Олександрівського ВП Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області Куценко Б.Ю. затверджений прокурором Олександрівського відділу Знам`янської місцевої прокуратури Кіровоградської області Буданцевою В.П. скеровано до суду. 13.07.2020 року ухвалою Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № \~ \~ \~ \~12019120310000460 від 26.10.2019 року повернуто прокурору Олександрівського відділу Знам`янської місцевої прокуратури Кіровоградської області для внесення змін з урахуванням вимог глави 25 КПК України. 23.07.2020 року слідчим СВ Олександрівського ВП Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області Шевченко В.О. за погодженням прокурора Олександрівського відділу Знам`янської місцевої прокуратури Кіровоградської області Буданцевою В.П. у кримінальному провадженні № 12019120310000460 від 26.10.2019 року їй повідомлено про підозру у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 185 КК України та 24.07.2020 року обвинувальний акт відносно неї за вказаним кримінальним провадженням складений слідчим СВ Олександрівського ВП Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області Шевченко В.О. затверджений прокурором Олександрівського відділу Знам`янської місцевої прокуратури Кіровоградської області Буданцевою В.П. скеровано до суду. Вироком Олександрівського районного суду Кіровоградської області від 24.06.2021 року у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12019120310000460 від 26.10.2019 року її визнано невинуватою у пред`явленому обвинуваченні у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 185 КК України, та виправдано на підставі п.3 ч.1 ст. 373 КПК України, у зв`язку з недоведеністю наявності в діях складу цього кримінального правопорушення. 20.09.2021 року за апеляційною скаргою прокурора на вирок Олександрівського районного суду Кіровоградської області від 24.06.2021 року, ухвалою Кропивницького апеляційного суду у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12019120310000460 від 26.10.2019 року апеляційну скаргу прокурора задоволено частково, вирок Олександрівського районного суду Кіровоградської області від 24.06.2021, яким її визнано невинуватою у пред`явленому обвинуваченні у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 185 КК України, та виправдано на підставі п.3 ч.1 ст. 373 КПК України, у зв`язку з недоведеністю наявності в її діях складу цього кримінального правопорушення - скасовано (судом першої інстанції не було допитано [PERSON] ); повернуто на новий розгляд провадження в тому ж суді в іншому складі суду. Вироком Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 21.02.2024 року у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12019120310000460 від 26.10.2019 року її визнано невинуватою у пред`явленому обвинуваченні у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 185 КК України, та виправдано у зв`язку з недоведеністю наявності в її діянні складу даного кримінального правопорушення на підставі п.3 ч.1 ст. 373 КПК України. Вказаний вирок ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 25.07.2024 року залишений без змін. Зазначає, що у зв`язку із незаконним притягненням до кримінальної відповідальності за ч.1 ст. 185 КК України, має право на відшкодування моральної шкоди, відповідно до ч.1 ст. 1176 ЦК України, ст.ст. 1, 2, 3, 4, 12 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду». Загальний строк досудового розслідування та судового розгляду у вищевказаному кримінальному провадженні тривав з дня повідомлення їй про підозру - 18.12.2019 року і по день ухвалення судом апеляційної інстанції ухвали від 25.07.2024 року про залишення без змін вироку Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 21.02.2024 року стосовно неї і складає 4 роки 7 місяців 7 днів, а тому має безапеляційне право на відшкодування моральної шкоди. Незаконне притягнення до кримінальної відповідальності, дало привід для публікації в газеті «21-й КАНАЛ» від 06.02.2020 року № 06 статі під заголовком «Крадіжка у приміщенні суду» у якій зазначено: «Анекдотний випадок мав місце 25 січня у приміщенні Олександрівського районного суду: у підсудного викрали пакет з особливими речами, які він залишив без нагляду. У пакеті були галоші та цигарки. Камери відео спостереження зафіксували, що пакет узяла 70-річна жінка», зміст якої не відповідає дійсності. Після проведення обшуку у належному їй та її чоловікові [PERSON] домоволодінні [INFO] , притягнення до кримінальної відповідальності за вчинення крадіжки, публікації у газеті статі «Крадіжка у приміщенні суду», вона та її чоловік тяжко переживали таку ганьбу, внаслідок чого у неї погіршився стан здоров`я: відбулися серцеві напади, відбулися гіпертонічні кризи та стан здоров`я був важкий, тому вона зверталась за медичною допомогою до лікарні, що підтверджується результатами огляду лікаря Олександрівської амбулаторії загальної практики сімейної медицини КНП «Олександрівський РЦПМСД» Олександрівської РР Кіровоградської області від 18.12.2019 року № 7643384; результатами огляду лікаря Олександрівської амбулаторії загальної практики сімейної медицини КНП «Олександрівський РЦПМСД» від 06.02.2020 року № 8896678. У чоловіка, який був інвалідом, переніс інсульт і інфаркт та йому був поставлений кардіостимулятор серця, погіршився стан здоров`я. Вона неодноразово викликала карету швидкої допомоги чоловікові, так і 29.04.2020 року вранці каретою швидкої допомоги чоловіка було доставлено до реанімаційного відділення лікарні, а ввечері він помер, вона тяжко перенесла смерть чоловіка фізично та морально, що призвело до погіршення стану її здоров`я, що підтверджується результатами огляду лікаря Олександрівської амбулаторії загальної практики сімейної медицини КНП «Олександрівський РЦПМСД» від 01 .06.2020 року № 11740022. Вказує, що чоловік все своє життя працював, пройшов трудовий шлях від майстра до головного інженера Олександрівського райагробут, до кримінальної та адміністративної відповідальності не притягувався та взагалі був людиною з великої літери, його всі поважали. Вказані та інші обставини, пов`язані із незаконним притягненням до кримінальної відповідальності, завдали їй моральної шкоди, спричинену незаконним переслідуванням з боку правоохоронних органів, безпідставним обвинуваченням, безпідставним проведенням обшуку у домоволодінні, що спричинило моральні та фізичні страждання, необхідності доведення своєї невинуватості, відчуття несправедливості, викликане незаконним притягненням до кримінальної відповідальності, загалом витрати зусиль, спрямованих на захист своїх прав і свобод в суді, які позначили негативні зміни у її житті, були порушені актуальні життєві плани. Наслідки дій з боку правоохоронних органів, потягли за собою нераціональне витрачання життєвого часу (на прибуття до органу досудового розслідування для проведення процесуальних дій, участь у судових засіданнях ), обумовили необхідність залучання значних фізичних, душевних та матеріальних ресурсів, дотепер вимагають компенсаторних можливостей задля їх подолання. Отримана моральна травма буде супроводжувати її все життя. З урахуванням вище вказаних обставин моральну шкоду оцінює у розмірі 1 000000,00 грн. (один мільйон гривень). Ухвалою суду від 27.14.2024 року позов прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, відповідачам надано термін для подання відзиву на позов. 10.01.2025 року відповідачем Державною казначейською службою України подано відзив на позов. 13.01.2025 року відповідачем ГУНП в Кіровоградській області подано відзив на позов. 14.01.2025 року відповідачем Кіровоградською обласною прокуратурою подано відзив на позов. 24.02.2025 року позивачем подані відповіді на вказані відзиви. Ухвалою суду від 21.03.2025 року підготовче провадження у справі закрите, справа призначена до розгляду по суті. В судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали з підстав, зазначених в позові, просила позов задовольнити. Представники відповідачів Кіровоградської обласної прокуратури та ГУНП в Кіровоградській області в судовому засіданні позов не визнали, просили відмовити в його задоволенні, посилались на обставини, викладені у відзивах на позов. Представник відповідача Державної казначейської служби України, в судове засідання не з`явився, повідомлений про час та місце слухання справи належним чином, причини неявки суду не сповістив. Заслухавши пояснення позивача, надані пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та предмет позову, характер спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернулася позивач,\~матеріали кримінального провадження № 12019120310000460, суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав. Судом встановлено, що до Олександрівського ВП Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області 25.10.2019 року надійшла заява [PERSON] про викрадення невідомою особою з приміщення фойє Олександрівського районного суду належного йому пакету у якому знаходилися пара чоловічих калош, дві пари чоловічих шкарпеток та грошові кошти в сумі 100 гривень. За вказаним фактом 26.10.2019 року розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 12019120310000460 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України. Під час досудового розслідування слідчим, на підставі ухвали слідчого судді від 05.11.2019 року, проведено тимчасовий доступ до речей та документів з можливістю їх вилучення, а саме: відеозапису з камер відеоспостереження входу, виходу та фойє Олександрівського районного суду Кіровоградської області. Переглядом вилученого відеозапису встановлено, що належне [PERSON] майно близько 13.45 год 25.10.2019 року викрадено особою жіночої статі. Під час досудового розслідування, з метою відшукання викраденого майна, слідчим на підставі ухвали слідчого судді від 06.11.2019 року у відповідності до вимог ст. ст. 234, 236 КПК України проведено обшук за місцем проживання [PERSON] , однак викрадених у [PERSON] речей не виявлено. За результатами проведених слідчих (розшукових) дій, враховуючи наявність достатніх доказів, які свідчили про викрадення [PERSON] майна [PERSON] , слідчим за погодженням з процесуальним прокурором з урахуванням вимог п.3 ч.1 ст. 276 КПК України, 18.12.2019 року [PERSON] повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 185 КК України та за результатами досудового розслідування, з урахуванням вимог п.3 ч.2 ст. 283 КПК України, обвинувальний акт 24.01.2020 року скеровано до суду. Під час досудового розслідування запобіжний захід [PERSON] не обирався. Ухвалою Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 13.07.2020 року обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно [PERSON] за ч.1 ст. 185 КК України повернуто прокурору на підставі п. 5 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення досудового розслідування окремих категорій кримінальних правопорушень», для внесення з урахуванням вимог глави 25 КПК України. [PERSON] 23.07.2020 року повідомлено про підозру за ч.1 ст. 185 КК України та 27.07.2020 року обвинувальний акт повторно скеровано до суду. Вироком Олександрівського районного суду Кіровоградської області від 24.06.2021 року [PERSON] виправдано на підставі п.3 ч.1 ст. 373 КПК України, у зв`язку з недоведеністю наявності в її діях складу кримінального правопорушення. Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 20.09.2021 року вирок Олександрівського районного суду від 24.06.2021 року скасовано, а матеріали кримінального провадження направлено на новий судовий розгляд. В подальшому, вирок Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 21.02.2024 року залишено в силі ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 25.07.2024 року, [PERSON] виправдано на підставі п.3 ч.1 ст. 373 КПК України, у зв`язку з недоведеністю наявності в її діях складу кримінального правопорушення. Відповідно до положень статей 55, 124 Конституції України кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Згідно зі статтею\~15,\~16 ЦК України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до частини першої\~статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України). Відповідно до\~ст.23\~ЦК України\~особа має\~право на\~відшкодування моральної\~шкоди,\~завданої внаслідок\~порушення її\~прав. Моральна шкода полягає: у фізичному\~болю та\~стражданнях,\~яких фізична\~особа зазнала\~у зв`язку\~з каліцтвом\~або іншим\~ушкодженням здоров`я; у\~душевних стражданнях,\~яких фізична\~особа зазнала\~у зв`язку\~з протиправною\~поведінкою щодо\~неї самої,\~членів її\~сім`ї\~чи близьких\~родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні\~честі та\~гідності фізичної\~особи,\~а також\~ділової репутації\~фізичної або\~юридичної особи. Моральна\~шкода відшкодовується\~грішми,\~іншим майном\~або в\~інший спосіб. Згідно зі статтею 19\~Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Загальні підстави відповідальності за завдану моральну шкоду передбачені нормами статті 1167 ЦК України, відповідно до якої моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини. Спеціальні підстави відповідальності за шкоду, завдану органом державної влади, зокрема, органами дізнання, попереднього (досудового) слідства, прокуратури або суду, визначені статтею 1176 ЦК України. Ці підстави характеризуються особливостями суб`єктного складу заподіювачів шкоди, серед яких законодавець виокремлює посадових чи службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органи досудового розслідування, прокуратури або суду, та особливим способом заподіяння шкоди. Сукупність цих умов і є підставою покладення цивільної відповідальності за завдану шкоду саме на державу. Шкода, завдана незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органу розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується державою лише у випадках вчинення незаконних дій, вичерпний перелік яких охоплюється частиною першою статті 1176 ЦК України, а саме: у випадку незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт. Шкода, завдана громадянинові внаслідок незаконного засудження, незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують права громадян, підлягає відшкодуванню на підставі Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду». Відповідно до вимог ст. 1 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно - розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» підлягає відшкодуванню шкода, завдана громадянину внаслідок незаконного засудження. Незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують права громадян. За вимогами ст. 2 вищезазначеного закону право на відшкодування шкоди у порядку та у розмірах, визначених цим Законом, виникає у випадках: постановления виправдувального вироку суду; встановлення в обвинувальному вироку суду чи іншому рішенні суду (крім ухвали суду про призначення нового розгляду) факту незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій що обмежують чи порушують права та свободи громадян, незаконного проведення оперативно розшукових заходів; закриття кримінального провадження за відсутністю події кримінального правопорушення, відсутністю у діянні складу кримінального правопорушення або невстановленням достатніх доказів для доведення винуватості особи у суді і вичерпанням можливостей їх отримати; закриття справи про адміністративне правопорушення. За відсутності підстав для застосування частини першої статті 1176 ЦК України, в інших випадках заподіяння шкоди цими органами діють правила частини шостої цієї статті - така шкода відшкодовується на загальних підставах, тобто виходячи із загальних правил про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовими та службовими особами (ст.ст. 1173, 1174 ЦК України). Шкода, завдана фізичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю посадової особи органу державної влади при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується на підставі статті 1174 ЦК України. Відповідно до цієї норми обов`язок відшкодувати завдану шкоду потерпілому покладається не на посадову особу, незаконним рішенням, дією чи бездіяльністю якої завдано шкоду, а на державу. Нормами ч.3 ст. 13 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» визначено, що відшкодування моральної шкоди за час перебування під слідством чи судом провадиться, виходячи з розміру не менше одного мінімального розміру заробітної плати за кожен місяць перебування під слідством чи судом. Відповідно до Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік» розмір мінімальної заробітної плати станом на 01.01.2025 року становить 8 000 гривень. Відповідно до матеріалів кримінального провадження, позивач перебувала під слідством та судом в період з 18.12.2019 року (дата повідомлення про підозру) по 25.07.2024 року (дата вступу в законну силу вироку суду, яким позивача визнано невинуватою у пред`явленому обвинуваченні), що разом складає 4 роки 7 місяців 7 днів. За правилами ч.3 ст. 23 ЦК України розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Суд приймає до уваги та враховує пояснення позивача, що обставини, пов`язані із незаконним притягненням до кримінальної відповідальності, завдали шкоди її здоров`ю, що підтверджується наданими нею доказами, а також моральної шкоди, яка спричинена незаконним переслідуванням з боку правоохоронних органів, безпідставним обвинуваченням, безпідставним проведенням обшуку у домоволодінні, що спричинило моральні та фізичні страждання, необхідності доведення своєї невинуватості, відчуття несправедливості, викликане незаконним притягненням до кримінальної відповідальності, загалом витрати зусиль, спрямованих на захист своїх прав і свобод в суді, які позначили негативні зміни у її житті, були порушені актуальні життєві плани. Наслідки дій з боку правоохоронних органів, потягли за собою нераціональне витрачання життєвого часу (на прибуття до органу досудового розслідування для проведення процесуальних дій, участь у судових засіданнях ), обумовили необхідність залучання значних фізичних, душевних та матеріальних ресурсів, дотепер вимагають компенсаторних можливостей задля їх подолання. Враховуючи тривалість вимушених змін у житті позивача, глибину душевних страждань, яких зазнала позивач та з урахуванням вимог розумності і справедливості, суд визначає розмір компенсації в сумі 500 000 грн. Суд приходить до висновку, що позивачем надано процесуальні документи, які підтверджують факт спричинення їй моральної шкоди. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей позивача або позбавлення її можливості їх реалізації, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування судом враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідачі по справі є бюджетними установами, відповідно до ст. 25 Бюджетного кодексу України та п. 41 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 845 від 03.08.2011 року, Порядку виконання Державним казначейством України рішень суду щодо відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури, а також судів, затвердженого наказом Держказначейства України № 39 від 04.02.2008 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції 09.02.2008 року № 110/14801, виконання рішень про відшкодування шкоди, заподіяної громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури та суду здійснюється Державною казначейською службою. Порядок та підстави відшкодування матеріальної шкоди регламентуються Законом України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду», а тому суд стягує вищезазначені суми моральної шкоди з Державного бюджету України Державної казначейської служби України. Відповідно до вимог статті 141 ЦПК України у разі задоволення позову судові витрати покладаються на відповідача, а тому стягненню на користь позивача підлягають понесені нею судові витрати в сумі 1 211,20 грн.

Outcome: partial