Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-13 00:00:00

06 червня 2024 року [PERSON] , звернувся до суду з позовом в якому просить: -визначити частки у спільній сумісній власності на житлову квартиру, що знаходиться за адресою [ADDRESS] визначивши [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] ; -визнати за [PERSON] право власності на 2/7 частку в житловій квартирі, що знаходиться за адресою [ADDRESS] , в порядку спадкування по заповіту за померлою [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло, виданого згідно з рішенням №4 від 27.04.1994 року виданого виконавчим комітетом Ужгородської міської ради, квартира в [ADDRESS] була приватизована на праві спільної сумісної власності на сімох співвласників: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Довідкою КП АПБ Ужгородської міської ради від 08.01.2024 року, № 18, підтверджується, що право власності на квартиру за адресою [ADDRESS] , станом на 31.12.2012 року була зареєстрована в КП «БТІ м. Ужгород» реєстровий №4166 в книзі №21 за: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Номер інформаційної довідки: 381551452. [INFO] померла одна із співвласників - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . На випадок своє смерті [PERSON] заповіту не залишала. Рішенням ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 24.11.2014 року по справі №308/12422/14-ц вирішено визнати за [PERSON] право власності на 1/7 частки в праві власності на квартиру [ADDRESS] за померлою [PERSON] , яка померла [INFO] . В подальшому [INFO] померла інша із співвласників - [PERSON] , яка на випадок смерті залишила заповіт від 29.09.2021 року № 1673, посвідчений державним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Котлярова Л.В., витяг про реєстрацію в спадковому реєстрі №66637544 від 29.09.2021 року. За змістом даного заповіту, все своє майно на випадок смерті вона заповіла сину [PERSON] , [INFO] , свідоцтво про народження Серія [NUMBER] від 09.01.2024 року. Згідно довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб на день смерті одного з них від 15.11.2023 року за №5298/13-21 виданої відділом реєстрації місця проживання Ужгородської міської ради доводиться те, що відповідно до відомостей реєстру територіальної громади за адресою: [ADDRESS] , на момент смерті [PERSON] , [INFO] були зареєстровані такі особи: 1. [PERSON] - [INFO] ; 2. [PERSON] - [INFO] ; 3. [PERSON] - [INFO] ; 4. [PERSON] - [INFO] ; 5. [PERSON] - [INFO] .. Враховуючи наведене [PERSON] є спадкоємцем на частку житлової квартири в розмірі 2/7 за померлою матір`ю відповідно до змісту залишеного нею заповіту та Рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 24.11.2014 року по справі №308/12422/14-ц. Свідоцтво про право на спадщину після смерті матері - не оформлялося. Спадкова справа за моєю заявою заведена у приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Матей Руслани Іванівни. Враховуючи, вищевказане позивач просить визнати за [PERSON] право власності на 2/7 частки в житлові квартирі за адресою [ADDRESS] в порядку спадкування по заповіту за померлою [PERSON] , яка померла [INFO] . Відзиву на позовну заяву у встановлений строк не подано. 03 липня 2024 року ухвалою суду відкрито провадження у справі та постановлено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. 27 січня 2025 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. 14 травня 2025 року ухвалою суду задоволено заяву представника позивача та залишено без розгляду частину позовних вимог. Позивач та його представник в судове засідання не зявилися, адвокат подав заяву про розгляд справи у їх відсутності. Відповідачі у судове засідання не з`явилися, про час та місце проведення судового розгляду справи повідомлялась належним чином, причини неявки суду не повідомили, будь яких заяв на адресу суду неподали. Від третіх\~осіб у\~справі,\~надійшли заяви\~про проведення\~розгляду справи\~у їх\~відсутності . Враховуючи, що відповідачем у встановлений законом строк відзив на позов не подано, на підставі ч.8 ст.178 ЦПК України, суд вирішує справу за наявними матеріалами та в порядку ст.280 ЦПК України вважає за можливе постановити заочне рішення . Застосування технічних засобів фіксування під час розгляду цивільної справи не здійснювалось відповідно до ст.247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою учасників судового процесу. Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані суду докази у їх сукупності та взаємозв`язку, суд виходить з наступного. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло, виданого згідно з рішенням №4 від 27.04.1994 року виданого виконавчим комітетом Ужгородської міської ради, квартира в [ADDRESS] була приватизована на праві спільної сумісної власності на сімох співвласників: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Довідкою КП АПБ Ужгородської міської ради від 08.01.2024 року, № 18, підтверджується, що право власності на квартиру за адресою [ADDRESS] , станом на 31.12.2012 року була зареєстрована в КП «БТІ м. Ужгород» реєстровий №4166 в книзі №21 за: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Номер інформаційної довідки: 381551452. [INFO] померла одна із співвласників - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . На випадок своє смерті [PERSON] заповіту не залишала. Рішенням ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 24.11.2014 року по справі №308/12422/14-ц вирішено визнати за [PERSON] право власності на 1/7 частки в праві власності на квартиру [ADDRESS] за померлою [PERSON] , яка померла [INFO] . В подальшому [INFO] померла інша із співвласників - [PERSON] , яка на випадок смерті залишила заповіт від 29.09.2021 року № 1673, посвідчений державним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Котлярова Л.В., витяг про реєстрацію в спадковому реєстрі №66637544 від 29.09.2021 року. За змістом даного заповіту, все своє майно на випадок смерті вона заповіла сину [PERSON] , [INFO] , свідоцтво про народження Серія [NUMBER] від 09.01.2024 року. Згідно довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб на день смерті одного з них від 15.11.2023 року за №5298/13-21 виданої відділом реєстрації місця проживання Ужгородської міської ради доводиться те, що відповідно до відомостей реєстру територіальної громади за адресою: [ADDRESS] , на момент смерті [PERSON] , [INFO] були зареєстровані такі особи: 1. [PERSON] - [INFO] ; 2. [PERSON] - [INFO] ; I 3. [PERSON] - [INFO] ; 4. [PERSON] - [INFO] ; 5. [PERSON] - [INFO] .. Враховуючи наведене [PERSON] є спадкоємцем на частку житлової квартири в розмірі 2/7 за померлою матір`ю відповідно до змісту залишеного нею заповіту та Рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 24.11.2014 року по справі №308/12422/14-ц. Свідоцтво про право на спадщину після смерті матері - не оформлялося. Спадкова справа за його заявою заведена у приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Матей Руслани Іванівни. Статтею 41 Конституції України\~визначено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право власності набувається у порядку, визначеному законом. Держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності (частина перша\~статті 386 ЦК України). Згідно з положеннями\~статті 392 ЦК України\~власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Відповідно до статей\~1216,\~1217 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України). Відповідно до частини першої\~статті 1220 ЦК України\~спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Тобто, дії, які свідчать про прийняття спадщини спадкоємцем, чітко визначені у частинах третій, четвертій статті\~1268, статтях\~1269,\~1270 ЦК України. Згідно зі\~статтею 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини першої\~статті 1297 ЦК України\~спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно до нотаріуса, який відповідно до вимог\~статті 68 Закону України «Про нотаріат»\~при видачі свідоцтва про право на спадщину за законом перевіряє факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства за законом осіб, які подали заяву про видачу свідоцтва та склад спадкового майна. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення у нотаріальному порядку. Прийняття спадщини спадкоємцем, який звертається з вимогою про визнання права власності на спадкове майно, має встановлюватися належними доказами: копіями документів із спадкової справи, якщо така справа заводилася нотаріусом, довідками з житлово-експлуатаційних організацій, сільських, селищних рад за місцем проживання спадкодавця. Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку. Згідно з частинами першою-третьою статті\~12, частинами першою п`ятою, шостою статті\~81 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до\~статті 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц). З урахуванням наведеного та з огляду на те, що спадкоємцем після смерті спадкодавця [PERSON] є її син [PERSON] , суд дійшов висновку про наявність правових підстав для визнання за позивачем [PERSON] права власності на 2/7 частини в житловій квартирі в порядку спадкування за законом після смерті його матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Таким чином, виходячи із принципів розумності та справедливості, оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, з`ясувавши їх достатність і взаємний зв`язок у сукупності, суд приходить до переконання, що позов підлягає задоволенню. На підставі наведеного та

Outcome: approved