Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-08 00:00:00

Представник позивача [PERSON] адвокат Романів О.П. звернулася до суду з вищевказаним позовом, в якому просить припинити обтяження №9248453, зареєстроване 16.11.2009 на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони його відчуження, АА №667317 виданої 16.11.2009 міським відділом державної виконавчої служби Калуського міськрайонного управління юстиції.\~\~ Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 16.11.2009 державним виконавцем МВ ДВС Калуського МРУЮ було винесено постанову та накладено арешт на майно [PERSON] , та оголошено заборону на його відчуження, АА №667317 від 16.11.2009, а саме на квартиру [ADDRESS] , яку він отримав у власність після оформлення договору дарування від 18.02.2025. У відповідності до листа Калуського відділу державної виконавчої служби у Калуському районі Івано-Франківської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції №21425 від 06.03.2025 року виконавчі провадження у Калуському відділі державної виконавчої служби де [PERSON] є боржником відсутні. Оскільки накладені обтяження порушують його право вільно розпоряджатися належним йому майном, просить скасувати обтяження нерухомого майна належному йому на праві власності. В судове засідання представник позивача надала заяву, в якій позовні вимоги підтримує повністю, просить задоволити, розгляд даної справи просить проводити без їх участі. Представник відповідача Калуського відділу державної виконавчої служби у Калуському районі Івано-Франківської області Західного міжрегіонального управління юстиції в судове засідання не з`явився з невідомих суду причин. Заперечень щодо задоволення позову не подав. Відзиву на позов не подавав. Про час та місце розгляду справи повідомлялася у передбаченому законом порядку, в тому числі, шляхом розміщення оголошення про виклик на офіційному вебсайті судової влади України. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. Згідно з ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Враховуючи, що відповідачі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися, причин неявки не повідомили, відзиву на позов не подавали, позивач не заперечує проти заочного розгляду справи, тому протокольною формою ухвали суд постановив провести заочний розгляд даної справи та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Відповідно до ч.2 ст.30 ЦПК України, позови про зняття арешту з майна пред`являються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини. В судовому засіданні встановлено, що відповідно до відомостей з єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна державним виконавцем міського відділу державної виконавчої служби Калуського міськрайонного управління юстиції 16.11.2009 було винесено постанову та накладено арешт на майно [PERSON] , яке належить йому на праві власності (а.с.7-8). Згідно\~листа Калуського\~відділу державної\~виконавчої служби\~ у\~Калуському районі\~Івано-Франківської\~області Західного\~міжрегіонального управління\~Міністерства юстиції\~№21425\~від 06.03.2025\~року виконавчі\~провадження де\~ [PERSON] \~є боржником\~відсутні.\~Виконавчі провадження,\~які велись\~на той\~час знищені (а.с.11). Відповідно до вимог ч. 1 ст.\~4\~ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ч. 1 ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд (ч.1 ст. 319 ЦК). Відповідно до частин 1, 2 ст. 320 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Відповідно до ч.1 ст.\~59\~Закону України\~«Про виконавче\~провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Частина 2 статті 59\~Закону України\~«Про виконавче\~провадження» визначає, що у разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Згідно із ч. 4 ст.\~59\~Закону України\~«Про виконавче\~провадження» підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1)отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2)надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3)отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5)відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувала про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6)отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7)погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бузи забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8)отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Системний аналіз зазначених положень Закону дає підстави для висновку, що безпосереднє зняття арешту з майна здійснюється за постановою державного виконавця, яка приймається на підставі відповідного рішення суду. Зважаючи на те, що на даний час виконавчі провадження де [PERSON] є боржником на виконанні у міському відділі державної виконавчої служби Калуського міськрайонного управління юстиції відсутні, а продовження заборони перешкоджає позивачу розпоряджатися об`єктом права власності,\~\~тому суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог та необхідність припинення обтяження за реєстраційним номером обтяження №9248453. На підставі викладеного та

Outcome: approved