Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-13 00:00:00

Представник позивачки [PERSON] адвокат Нестеренко М.М. звернувся до суду з позовом до Брусилівської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування\~позовних вимог\~зазначив,\~що [INFO] померла\~мати позивачки\~ [PERSON] ,\~що постійно\~проживала в\~с.\~Долинівка Житомирського\~району Житомирської\~області.\~Після її\~смерті відкрилася\~спадщина на\~земельну частку\~(пай),\~що належав\~померлій у\~відповідності до\~Державного акту\~на право\~власності на\~земельну ділянку\~серії ЖТ\~№ 152819,\~виданого Брусилівською\~районною державною\~адміністрацією 06\~вересня 2004\~року.Вказав, що інші спадкоємці, крім позивачки, після смерті її матері відсутні. Зазначив, що після смерті матері в установлений законом термін з заявою про прийняття спадщини до нотаріуса позивачка не звернулася, так як тяжко захворів її син, і їй прийшлося всю увагу приділяти йому для проходження лікування, в зв`язку з чим позивачка пропустила шестимісячний строк, наданий законом для такого звернення. Вказав, що в подальшому вже після сплину шестимісячного терміну від дня смерті матері позивачка звернулася з заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області з тим, щоб їй було видано свідоцтво про право на спадщину. Однак нотаріус відмовив в видачі такого свідоцтва, роз`яснивши, що нею спадщина не прийнята, та порекомендував звернутися до суду для визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Представник позивачки вважає, що строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] пропущено позивачкою [PERSON] з поважних причин, а саме через хворобу сина. Просив суд визначити [PERSON] додатковий строк тривалістю в два місяці, починаючи з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , що померла [INFO] . Ухвалою Брусилівського районного суду Житомирської області від 17 лютого 2025 р. у вказаній цивільній справі було відкрито загальне позовне провадження та призначене підготовче судове засідання. Ухвалою Брусилівського районного суду Житомирської області від 17 квітня 2025 р. підготовче провадження у вказаній цивільній справі було закрито та справу було призначено до судового розгляду. В судове засідання позивачка [PERSON] та її представник адвокат Нестеренко М.М. не з`явився, надіслав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій позовні вимоги [PERSON] підтримав, просив суд їх задовольнити. Представник відповідача Брусилівської селищної\~ради Житомирського\~району Житомирської\~області в судове засідання також не з`явився, надіслав до суду клопотання про розгляд справи у його відсутність, проти задоволення позову не заперечував. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Так, судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про її смерть (а.с. 7). Відповідно до копії Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЖТ № 152819, виданого Брусилівською районною державною адміністрацією 06 вересня 2004 року, [PERSON] належить земельна ділянка з кадастровим номером 1820985300:05:000:0226 площею 11, 28 га з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с. 9). Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] [PERSON] зазначена матір`ю [PERSON] , [INFO] (а.с. 6). Згідно копії свідоцтва про укладення шлюбу, 22.06.1991 р. [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] та після реєстрації шлюбу змінила прізвище на [PERSON] (а.с. 6 зворот). Згідно довідки № 722 від 22.02.2024 р., виданої Брусилівською селищною радою Житомирської області, на день смерті [PERSON] , яка померла [INFO] була зареєстрована в [ADDRESS] одна (а.с. 8). Також судом встановлено, що позивачка [PERSON] має сина [PERSON] , [INFO] (а.с. 6). З виписки з медичної карти стаціонарного хворого [PERSON] , [INFO] , № 1504/1300 , вбачається що [PERSON] перебував на стаціонарному лікуванні в КНП «Київський клінічний ендокринологічний центр» з 01.07.2024 по 15.07.2024 року з діагнозом цукровий діабет 1 типу з незадовільним контролем, важка форма, стан компенсації (а.с. 10). Крім того, судом встановлено, що за заявою [PERSON] від 04.02.2025 року приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Отрищенком О.І. було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , оскільки нею було пропущено встановлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері (а.с. 14). Відповідно до статті 1216\~Цивільного кодексу\~України (далі - ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до статті 1217\~ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з частинами першою, другою статті 1220\~ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з положеннями статті 1272\~ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272\~ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Верховного Суду від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19). З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. За загальним правилом, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які пов`язані, зокрема, з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. До таких висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 17 грудня 2021 року у справі № 315/386/19 (провадження № 61-15100св21). Відповідно до положень частини першої статті 81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Звертаючись до суду з позовом, представник позивачки [PERSON] в обґрунтування заявлених позовних вимог зазначив, що строк для подання заяви про прийняття позивачкою спадщини пропущений з поважної причини, так як тяжко захворів її син, а тому вона не звернулась до нотаріуса з відповідною заявою у встановлений законом строк. Зазначені представником позивачки причини пропуску строку,\~передбаченого законодавством\~для прийняття\~спадщини,\~суд вважає\~поважними,\~через що\~наявні законні\~підстави визначити\~ [PERSON] додатковий\~строк для\~подання заяви\~про прийняття\~спадщини тривалістю\~в два місяці, задовольнивши таким чином її позовні вимоги. На підставі викладеного, ст.ст. 1268, 1270, 1272 ЦК України та

Outcome: approved