Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-11 00:00:00

Позивачка, посилаючись на положення Закону України «Про захист прав споживачів», просила стягнути з відповідача на її користь 200\~003,00 грн сплачених коштів, інфляційні втрати у розмірі 69285,52 грн та три проценти річних 13\~660,48 гривень. Крім того, просить відшкодувати завдану моральну шкоду у розмірі 100\~001, 50 грн. Позов мотивований\~тим,\~що у\~грудні 2021\~року її\~померлий чоловік\~ [PERSON] натрапив\~на "шахрайську"\~фінансову організацію\~під назвою\~« [INFO] ».\~Брокери останньої\~у телефонних\~розмовах запропонували\~йому вкладати\~кошти для\~подальшої інвестиційної\~діяльності та\~здійснення біржової\~торгівлі,\~у зв`язку\~з чим\~ [PERSON] \~вносив кошти\~на власний\~«торговий рахунок».\~ У\~ході співробітництва\~із вказаною\~ конторою\~ від\~його імені\~було вчинено\~декілька платежів.\~Проте,\~як йому\~стало відомо,\~кошти були\~зараховані не\~на рахунок\~компанії «Степ\~Ту Лідершип»,\~а на\~рахунок відповідача\~ТОВ «Клінінг-Профі-Сервіс».\~Так,\~21.12.2021\~року на\~пропозицію трейдера\~він погодився\~поповнити свій\~«торговий рахунок»\~у вказаній\~організації на\~суму 200\~000\~грн,\~цей платіж\~фактично виконувався\~трейдером компанії\~«Степ Ту\~Лідершип» через\~віддалений доступ\~до його\~комп`ютера.\~Фактично,\~дані кошти\~були сплачені\~на рахунок\~ТОВ «Клінінг-Профі-Сервіс». Вказує, що [PERSON] з відповідачем жодних договорів не укладав, та жодних послуг відповідач йому не надавав, а використання відповідачем нечесної підприємницької практики призвело до втрати ним коштів, списаних з його розрахункового рахунку. Позивачка, посилаючись на положення Закону України «Про захист прав споживачів», просила стягнути з відповідача на її користь 200 003,00 грн сплачених коштів, інфляційні втрати у розмірі 69285,52 грн та три проценти річних 13 660,48 гривень. Також, вказала, що внаслідок недобросовісних дій відповідача [PERSON] переніс душевні страждання, що завдало йому моральну шкоду, яку оцінює в розмірі 100 001, 50 грн. 02.05.2024 відкрито провадження у справі, розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження. 03.06.2024 зупинено провадження у справі до залучення до участі у ній правонаступника померлого позивача. 03.01.2025 поновлено провадження у справі та залучено [PERSON] до участі у справі як правонаступника позивача. 03.02.2025 підготовче провадження закрито та призначено розгляд справи по суті. 28.03.2025 сторони у судове засідання не з`явилися. Позивачка подав заяву в якій просила розгляд справи проводити у її відсутності, підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити. Відповідач, будучи належним чином повідомленим про час і місце розгляду справи, у судові засідання 03.06.2024, 03.02.2025, 31.03.2025, 28.04.2025 не з`явився, заяв чи клопотань про розгляд справи за його відсутності не подав, про причини неявки не повідомляв. При цьому, відповідачами не було подано відзиву. На підставі норм ст.ст.280-281 ЦПК України суд провів заочний розгляд справи. З огляду на зазначені обставини, суд у відповідності до ст. 247 ЦПК України судовий розгляд справи здійснив на підставі наявних матеріалів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Відповідно до вимог ч. 5 ст. 268 ЦПК України, датою ухвалення рішення є дата його складання. Дослідивши докази і письмові пояснення, що викладені у заявах по суті справи, суд прийшов до такого висновку. Відповідно до статті 42 Конституції України держава захищає права споживачів, здійснює контроль за якістю і безпечністю продукції та усіх видів послуг і робіт, сприяє діяльності громадських організацій споживачів. Закон України «Про захист прав споживачів» регулює відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності, встановлює права споживачів, а також визначає механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів. Пунктом 22 частини першої статті 1 Закону України «Про захист прав споживачів» визначено, що споживач - фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника. Держава забезпечує споживачам захист їх прав, надає можливість вільного вибору продукції, здобуття знань і кваліфікації, необхідних для прийняття самостійних рішень під час придбання та використання продукції відповідно до їх потреб, і гарантує придбання або одержання продукції іншими законними способами в обсязі, що забезпечує рівень споживання, достатній для підтримання здоров`я і життєдіяльності (частина перша статті 5 Закону України «Про захист прав споживачів»). Як видно із відповіді №544961 від 16.04.2024 з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ТОВ «Клінінг-Профі-Сервіс» є зареєстрованою юридичною особою, місцезнаходження якої: Україна, 01103, місто Київ, Залізничне шосе, будинок 47, квартира 497, ідентифікаційний код юридичної особи: 43982690. (а. с. 44) Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ТОВ «Клінінг-Профі-Сервіс» здійснює іншу діяльність із прибирання будинків і промислових об`єктів (основний), комплексне обслуговування об`єктів, загальне прибирання будинків, інші види діяльності з прибирання (а. с. 11-14). З копії платіжної інструкції №0.0.2390521459.1 від 21.12.2021 видно, що 21 грудня 2021 року [PERSON] сплатив на користь відповідача ТОВ «Клінінг-Профі-Сервіс» кошти в розмірі 200 003 грн із призначенням платежу «оплата за послуги згідно з договором № 000/367 від 09 листопада 2021 року з ПДВ» (а. с. 15). [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , що видана Червоноградським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Червоноградському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. Згідно копії свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 15.10.2009, [PERSON] , [INFO] зареєстрував шлюб із [PERSON] , [INFO] . Звертаючись із цим позовом до суду, позивачка посилається на те, що її померлий чоловік [PERSON] з відповідачем жодних договорів не укладав та жодних послуг відповідач йому не надавав, а вказаний платіж 21 грудня 2021 року фактично вчинений трейдером фінансової організації «Степ Ту Лідершип» шляхом обману через віддалений доступ до його комп`ютера, у зв`язку з чим порушені його, а на даний час її права як правонаступника споживача, тому просила застосувати наслідки недійсності правочину, вчиненого з використанням нечесної підприємницької практики. Відповідно до частини першої статті 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Згідно з частиною першою статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Частиною першою статті 230ЦК України передбачено, що якщо одна із сторін правочину навмисно ввела другу сторону в оману щодо обставин, які мають істотне значення (частина перша статті 229 цього Кодексу), такий правочин визнається судом недійсним. Обман має місце, якщо сторона заперечує наявність обставин, які можуть перешкодити вчиненню правочину, або якщо вона замовчує їх існування. Правочин визнається вчиненим під впливом обману у випадку навмисного введення іншої сторони в оману щодо обставин, які впливають на вчинення правочину. На відміну від помилки, ознакою обману є умисел у діях однієї із сторін правочину. Статтею 19 Закону України «Про захист прав споживачів» встановлено, що нечесна підприємницька практика забороняється. Нечесна підприємницька практика включає: 1) вчинення дій, що кваліфікуються законодавством як прояв недобросовісної конкуренції; 2) будь-яку діяльність (дії або бездіяльність), що вводить споживача в оману або є агресивною. Підприємницька практика є такою, що вводить в оману, якщо під час пропонування продукції споживачу не надається або надається у нечіткий, незрозумілий або двозначний спосіб інформація, необхідна для здійснення свідомого вибору. За змістом статті 230 ЦК України наявність умислу в діях відповідача, істотність значення обставин, щодо яких особу введено в оману, і сам факт обману повинна довести особа, яка діяла під впливом обману. За змістом частини першої статті 81ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до копії свідоцтва про право на спадщину за законом, виданої 17.12.2024 державним нотаріусом Шептицької державної нотаріальної контори Львівської області Стеців М.Р. та витягу з Державного реєстру речових прав, спадкоємицею земельної ділянки, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер - 4611800000:03:027:0079 є [PERSON] . Згідно повідомлення Шептицької державної нотаріальної контори Львівської області від 10.04.2025 №139/02-14, після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , спадкова справа заведена у Шептицькій державній нотаріальній конторі, спадкоємцем є дружина гр. [PERSON] , [INFO] , місце проживання зареєстроване за адресою: [ADDRESS] . Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1218 ЦК встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Так як, [PERSON] помер [INFO] , відповідно до вищевказаних документів спадкоємицею та правонаступником являється його дружина [PERSON] . Наявні у справі докази свідчать про сплату 21.12.2021 [PERSON] на рахунок відповідача ТОВ «Клінінг-Профі-Сервіс» коштів в сумі 200 003 грн, призначення платежу: «оплата за послуги згідно з договором № 000/367 від 09 листопада 2021 року з ПДВ». В позовній заяві позивачка звертає увагу, що [PERSON] неодноразово звертався із заявою про вчинення злочину до Управління протидії кіберзлочинам у Львівській області та до Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області, однак йому було відмовлено у внесенні відомостей у ЄРДР у зв`язку із відсутністю даних, які б вказували на кримінальне правопорушення. Звертаючись з вимогою про стягнення інфляційних втрат та трьох процентів річних, позивач в позовній заяві навів розрахунок таких:січень 2022 р. - 101,3%; лютий 2022 р. 101,6%; березень 2022 р. 104,5%; квітень 2022 р. - 103,1%; травень 2022 р. 102,7%; червень 2022 р. - 103,1%; липень 2022 р. - 100,7%; серпень 2022 р. 101,1%; вересень 2022 р. 101,9%; жовтень 2022 р. - 102,5%; листопад 2022 р. 100,7%; грудень 2022 р. 100,7%; січень 2023 р. - 100,8%; лютий 2023 р. 100,7%; березень 2023 р. 101,5%; квітень 2023 р. - 100,2%; травень 2023 р. 100,5%; червень 2023 р. 100,8%; липень 2023 р. - 99,4%; серпень 2023 р. 98,6%; вересень 2023 р. 100,5%; жовтень 2023 р. - 100,8%: листопад 2023 р. 100,5%; грудень 2023 р. 100,7%; січень 2024 р. - 100,4%; лютий 2024 р. 100,3%; березень 2024 р. 100,5%. Отже, інфляційні втрати за вказаний період часу складають:200 003,00 грн. х (1,013 х 1,016 х 1,045 х 1,031 х 1,027 х 1,031 х 1,007 х 1,011 х1,019 х 1,025 х 1,007 x 1,007 x 1,008 x 1,007 x 1,015 x 1,002 x 1,005 x 1,008 x 0,994 x 0,986 ? 1,005 х 1,008 ? 1,005 x 1,007 x 1,004 x 1,003 x 1,005 - 1,000) = 69 215.52 грн. Три проценти річних від вказаної суми за період з 22.12.2021 по 31.03.2024, тобто за період тривалістю 831 день, складають: 200 003,00 грн. х 0,03 х 831 / 365 = 13 660,48 грн. Оцінюючи зазначений позивачем у позовній заяві розрахунок заборгованості з точки зору допустимості та належності, суд враховує, що такий був проведений належним чином. У свою чергу, в процесі розгляду справи не здобуто жодних доказів, які ставлять під сумнів математичні розрахунки наведені позивачем. За таких обставин справи, враховуючи, що позивачка надала суду належні, допустимі і достатні докази на підтвердження тих обставин, на які вона посилалася у позовній заяві, порушення відповідачем її прав як правонаступника споживача, то суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову. Що стосується позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди, то суд відмовляє у стягненні компенсації моральної шкоди, виходячи з наступного. До спадкоємця переходить право на відшкодування моральної шкоди, яке було присуджено судом спадкодавцеві за його життя (частина третя статті 1230 ЦК України). В цивілістичній доктрині під моральною шкодою розуміються фізичні та душевні страждання, завдані фізичній особі неправомірними рішеннями діями чи бездіяльністю, якими порушуються її особисті немайнові блага або посягають на належне фізичній особі майно, а також приниження честі, гідності та ділової репутації фізичної особи. По своїй суті право на компенсацію моральної шкоди є особистим, оскільки внаслідок заподіяння моральної шкоди відбувається негативний вплив на особисті немайнові блага фізичної особи. Саме тому у частині третій статті 1230 ЦК передбачено правило, що спадкується право на відшкодування моральної шкоди, яке було присуджено судом спадкодавцеві за його життя. У випадку якщо спадкодавець звернувся до суду з вимогою про компенсацію моральної шкоди й помер на стадії розгляду справи не допускається процесуальне правонаступництво за вимогою про компенсацію моральної шкоди. (Постанова КЦС ВС від 13.07.2022 року у справі № 753/15095/17). Отже позов слід задовольнити частково у межах, зазначених вище вимог. Ураховуючи часткове задоволення позову, те, що позивач звільнений від сплати судового збору, з відповідача на користь держави необхідно стягнути 2 829,49 грн (282 249 :100%) судового збору.

Outcome: partial