Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-11 00:00:00

10.01.2025р. позивач звернувся\~ до суду з вищезазначеним позовом, яким просить надати йому додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті його батька [PERSON] , що помер [INFO] , стверджуючи, що він, позивач, є спадкоємцем за законом, але пропустив строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини з поважної причини, оскільки тіло спадкодавця було виявлено в м.Київ без документів і поховано як невідомого, і він, позивач, змушений був їздити на упізнання батька, а після всіх цих процедур не зміг своєчасно отримати свідоцтво про його смерть та отримав лише 04.12.2024р., оскільки перебував на військовій службі з 27.02.2021р. до 28.10.2024р. у військовій частині [NUMBER] , а з 03.11.2024р. у військовій частині [NUMBER] , зокрема, в зоні безпосереднього ведення бойових дій. І лише після всього, звернувшись до нотаріуса, дізнався, що пропустив шестимісячний строк прийняття спадщини, і тому приватний нотаріус постановою відмовив йому в нотаріальному оформленні факту прийняття вказаної спадщини. Строк він, позивач,\~вважає пропущеним з поважної причини, тому змушений звернутися до суду з даним позовом для захисту свого права на спадкування. Сторони у судове засідання не прибули, надавши суду заяви про розгляд справи за їхньою відсутністю. Відповідач надав суду заяву про визнання позовних вимог позивача. Вивчивши вимоги позову, дослідивши надані суду матеріали, \~всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлені наступні факти та відповідні ним правовідносини: - [INFO] помер спадкодавець [PERSON] (свідоцтво про смерть [NUMBER] , видане 17.05.2024р. Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального МУ МЮ (м.Київ), а/запис №405, після його смерті відкрилася спадщина (а.с.9); - згідно свідоцтва про народження позивача [PERSON] ( [NUMBER] , вид.17.01.2001 Голицькою сільською радою Болградського району Одеської області, а/з №01) - його батьком є [PERSON] (а.с.11); - рішенням Болградського районного суду Одеської області від 13.05.2014 №497/1124/14-ц спадкодавець [PERSON] позбавлений батьківських прав відносно його неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] , зі стягненням аліментів для утримання дитини (а.с.12); - з державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА№154021 від 01.12.2004 вбачається, що спадкодавцю [PERSON] належить земельна ділянка розміром 3,14га з кадастровим номером №5121482400:01:003:0105 і цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва розташована на території Голицької сільської ради Болградського району Одеської області (а.с.13); - довідками старости с.Голиця Василівської сільської ради Болградського району Одеської області від 16.12.2024 за №№58 та 20290 підтверджується, що спадкодавець [PERSON] постійно проживав та був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , - сам (а.с.14, 23); - постановою приватного нотаріуса Болградського районного нотаріального округу Одеської області Агбун М.І. №1062/02-31р. від 17.12.2024р. - позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропуском ним шестимісячного строку, встановленого законом для звернення з відповідною заявою до нотаріуса про прийняття спадщини (а.с.15); - з матеріалів спадкової справи, копія якої надіслана суду приватним нотаріусом Агбун М.І. (відповідь на ухвалу суду за №172№01.16 від 17.03.2025р.), щодо майна гр. [PERSON] , який помер [INFO] , - вбачається, що спадкоємцем за законом його майна є [PERSON] позивач, інших спадкоємців не вбачається ( а.с.22); - представник відповідача Василівської сільської ради Болградського району Одеської області надав суду заяву, якою відповідач вимоги позивача визнає в повному обсязі (а.с.32). \~ \~ \~ \~Оскільки відповідач не надав суду заперечень щодо предмету позову, суду не надано відомостей, з яких би вбачалося, що визнання вимог позову порушить права, свободи чи інтереси інших осіб, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню за наступних підстав. Позивач фактично прийняв спадщину після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , оскільки не відмовлявся від неї. За положеннями ст.1268ч.5 ЦК України спадщина належить спадкоємцеві з часу її відкриття незалежно від часу прийняття. Але строк звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини чинним законодавством встановлений у 6 місяців, який позивач\~ пропустив, проте, у даному випадку, суд визнає, що з поважної причини адже позивач перебував на військовій службі з 27.02.2021р. до 28.10.2014р. у військовій частині [NUMBER] , а з 03.11.2024р. у військовій частині [NUMBER] , у т.ч. в зоні безпосереднього ведення бойових дій; крім того, тривалий час не була встановлена особа спадкодавця, який був похований як невідома особа через відсутність документів. Оскільки позивач пропустив строк звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини з поважної причини і ніхто не заперечує цього факту, інших спадкоємців майна спадкодавця, що звернулися з відповідною заявою до нотаріуса судом не встановлено, суд дійшов висновку, що вимоги позову є обґрунтованими. Відповідно до ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), положеннями ст.ст.1220,1268 ч.5 ЦК України визначено, що спадщина відкривається\~внаслідок смерті\~особи або оголошення її померлою, і, незалежно від часу прийняття спадщини, - вона належить спадкоємцеві з часу її відкриття. Крім того, щодо судової практики, - судом з`ясовано, що Постановою від 21.09.2020р. КЦС ВС у справі №130/2517/18 (провадження №61-14962св19) зазначив наступне. "… За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220,1222,1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч.1ст.1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до пунктів 1, 2, 3 частини першої статті 34 Закону України «Про нотаріат» нотаріуси вчиняють такі нотаріальні дії: посвідчують правочини (договори, заповіти, довіреності, вимоги про нотаріальне посвідчення правочину тощо); вживають заходів щодо охорони спадкового майна; видають свідоцтва про право на спадщину. На нотаріусів може бути покладено вчинення інших нотаріальних дій згідно із законом (частина друга статті 34 Закону України «Про нотаріат»). Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини суд визнав поважними. Відповідно до ст.63 ЗУ «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Згідно п.1.2 гл.10 розділу II «Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України», що затверджений Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 за №296/5 (далі - Порядок №296/5), при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна. Для того, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття (пункт 3.2 глави 10 розділу II Порядку № 296/5). Пунктом 3.16 глави 10 розділу II Порядку № 296/5 передбачено, що суд може визначити спадкоємцю, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд у своїх рішеннях керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права». Європейський суд з прав людини вказав, що хоча п.1ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України», заява №4909/04, від 10 лютого 2010 року). Особа, що не прийняла спадщину у встановлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (ч.3ст.1272 ЦК України). Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду вищевказаною постановою наголосив, що на нотаріуса покладено обов`язок щодо повідомлення спадкодавця про необхідність подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом чи про відмову від її прийняття, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини; а також, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини враховується свобода заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Таким чином, розглянувши спір всебічно, повно та об`єктивно на підставі вищевикладених письмових доказів, суд дійшов висновку що, враховуючи відсутність відомостей стосовно наявності інших претендентів на спадщину, що відкрилася після смерті спадкодавця, вимоги позову про надання додаткового строку для прийняття спадщини є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, оскільки судом встановлено, що позивач [PERSON] є спадкоємцем за законом, пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, оскільки, фактично прийнявши спадщину та не відмовившись від неї, - не вчинив обов`язкових дій щодо подачі заяви про прийняття спадщини протягом шести місяців з часу її відкриття з поважних причин. Таким чином, розглянувши спір всебічно, повно та об`єктивно на підставі вищевикладених письмових доказів, суд дійшов висновку щодо поважності причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, через що є обґрунтовані підстави для\~ встановлення йому додаткового строку для прийняття спадщини за законом після смерті спадкодавці [PERSON] ..

Outcome: approved