Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-30 00:00:00

12.02.2025 представник позивача ПАТ «ПРОВАГРОІНВЕСТ» - Мисюкевич К.В., звернулась з позовною заявою, яка сформована в системі "Електронний суд" в якій просить стягнути з відповідача [PERSON] шкоду в порядку суброгації. Позов мотивований тим, що, 23.12.2021 року між ПрАТ «СК «Провідна» та ТОВ «Фірма Ерідон» було укладено Договір добровільного страхування наземних транспортних засобів №06/6776742/9069/21.Предметом Договору є страхування ТЗ згідно Додатку № 1 до Договору, в тому числі під п. 234 ТЗ Nissan Qashqai, н.з. [NUMBER] . 11.01.2025 року було змінено назву юридичної особи ПРАТ «СК «ПРОВІДНА» на ПрАТ "ПРОВАГРОІНВЕСТ". 21.03.2022 року в місті Хмельницькому відбулася дорожньо-транспортна пригода за участю Застрахованого ТЗ Nissan Qashqai, н.з. [NUMBER] та Mercedes Benz Vito, д.н. [NUMBER] під керуванням [PERSON] . Постановою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 06.04.2022 року у справі №686/6118/22 [PERSON] визнано винним у вчиненні ДТП. В результаті зазначеної ДТП було пошкоджено Застрахований ТЗ Nissan Qashqai, н.з. [NUMBER] , що підтверджується вказаною постановою суду. Враховуючи наявність Договору страхування, власник/страхувальник пошкодженого Застрахованого ТЗ звернувся до ПрАТ «СК «Провідна» з заявою про факт настання події. З метою визначення вартості відновлювального ремонту пошкодженого автомобіля Nissan Qashqai, н.з. [NUMBER] , було проведено його огляд, про що складено акт огляду транспортного засобу від 24.03.2022 року та отримано рахунок №Сч-Ч-00112 від 08.04.2022 року, відповідно до якого вартість ремонту ТЗ Nissan Qashqai, н.з. [NUMBER] складає 20565,00 грн. Позивачем, на підставі зібраних документів складено Страховий акт №2300380262 на суму 20565,00 грн та здійснено виплату на рахунок СТО, що підтверджується платіжним дорученням №12340 від 18.04.2022 року. Отже, сума страхового відшкодування склала 20565,00 грн. Враховуючи, що винуватцем ДТП є водій ТЗ Mercedes Benz Vito, д.н. [NUMBER] [PERSON] , який не застрахував свою цивільно-правову відповідальність, а розмір витрат позивача на виплату страхового відшкодування складає 20565,00 грн, то відповідач зобов`язаний відшкодувати позивачу шкоду в порядку суброгації у розмірі 20565,00 грн. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.02.2025 року, головуючим суддею визначено суддю Хараджу Н.В. Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду від 25.02.2025 року вказану позовну заяву залишено без руху у зв`язку із недотриманням позивачем вимог, визначених ст. ст.\~175,\~177 ЦПК України. 28 лютого 2025 року від позивача на виконання ухвали Хмельницького міськрайонного суду від 25.02.2025 року надійшла заява, якою усунуто виявлені недоліки. Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 03 березня 2025 року вказану позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження та було постановлено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 13 березня 2025 року на адресу суду від представника позивача Мисюкевич К.В. надійшла заява про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує, проти заочного рішення не заперечує. Відповідач [PERSON] в судове засідання повторно не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи за зареєстрованим місцем проживання повідомлявся належним чином, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення із зворотною відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», відзиву відповідач до суду не подав та про причини своєї неявки суд не повідомив. Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція, викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Таким чином, відповідач, враховуючи положення ст. ст. 128, 130 ЦПК України, вважається таким, що повідомлений належним чином про дату, час та місце судового засідання. Крім того, відповідач повідомлявся шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Судової влади України, про що свідчить скріншот наявний в матеріалах справи. Відповідно до\~ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:1)відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;2)відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;3)відповідач не подав відзив;4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. За таких обставин суд вважає за можливе справу розглядати по суті за відсутності сторін, на підставі наявних в справі доказів з ухваленням заочного рішення. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, оскільки представник позивача та відповідач не з`явилися до зали судового засідання. Відповідно до вимог ст.\~263\~ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні. Згідно із статями 12, 13\~ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Відповідно до вимог статей 76-79\~ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободщодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух. Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази,

Outcome: approved