Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-11 00:00:00

Позивач Акціонерне товариство Комерційний банк «ПРИВАТБАНК» звернувся в суд із позовом до відповідачки [PERSON] із вимогами стягнути із відповідачки на користь позивача заборгованість у розмірі 80 431,35 грн. за кредитним договором №б/н від 10 грудня 2007 року, а також понесені судові витрати у виді судового збору розмірі 2422,40 грн. В обґрунтування позову зазначено: відповідачка [PERSON] звернулася до АТ КБ «Приватбанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку із чим підписала заяву №б/н від 10.12.2007 року. На підставі анкети-заяви відповідачці відкрито картковий рахунок та видано кредитну картку, на яку встановлено початковий кредитний ліміт, який у подальшому збільшено до 75 000,00 грн. Для отримання доступу до рахунку та використання кредитного ліміту відповідачка отримала кредитну картку № [NUMBER] . Відповідачка після отримання картки за умовами укладеного з Банком договору здійснила дії щодо проведення її активації, користувався карткою, а також отримувала кредитні кошти з власної ініціативи. Активація нею картки та користування картковим рахунком свідчать про укладення сторонами кредитного договору. Після спливу строку дії першої картки Відповідачкою для можливості користування рахунком додатково отримані наступі картки: Кредитна картка номер - [NUMBER] , строк дії - 07/15, тип - Універсальна; Кредитна картка номер - [NUMBER], строк дії - 10/15, тип - Універсальна. Кредитна картка номер - [NUMBER], строк дії - 05/17, тип - Універсальна; Кредитна картка номер - [NUMBER], строк дії - 07/17, тип - Універсальна. Кредитна картка номер - [NUMBER], строк дії - 07/21, тип - Універсальна; Кредитна картка номер - [NUMBER], строк дії - 01/24, тип - Універсальна. В процесі користування рахунком відбулася зміна відсоткової ставки на 42 % річних. У процесі користування рахунком Відповідачкою підписано Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, на підставі якої погоджені інші суттєві умови користування кредитним рахунком. Відповідачка мала безперервний доступ до рахунку та зобов`язалася повернути використану частину кредитного ліміту. АТ КБ "ПРИВАТБАНК" свої зобов`язання за Договором виконав в повному обсязі, а саме: надав відповідачці можливість розпоряджатися кредитними коштами на умовах, передбачених Договором та в межах встановленого кредитного ліміту, для чого відкрив рахунок та надавав кредитні картки. У зв`язку із порушенням відповідачкою зобов`язань щодо погашення заборгованості, станом на 10 грудня 2024 року відповідачка має заборгованість у розмірі 80 431,35 грн., з яких: 69 320,07 грн. - заборгованість за тілом кредиту; 11 111,28 грн. - заборгованість за простроченими відсотками. У судове засідання представник позивача не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи; просив справу розглянути за його відсутності. Відповідачка [PERSON] у судове засідання не з`явилася, належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи. Представник відповідачки - адвокат Дарморіс О.М. у судове засідання не з`явилася, належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи. Подала заяву, у якій просила проводити розгляд справи за відсутності сторони відповідача, вказала, що відповідачка позовні вимоги не визнає з підстав наведених у заявах по суті справи. Свій відзив на позов обгрунтувала таким: відповідач стверджує, що заборгованості у сумі 80 431,35 грн. перед позивачем у неї немає; кредитних коштів у сумі 80 431,35 грн. відповідачка у позивача не брала; вимоги позивача є безпідставними та непідтвердженими жодними доказами. При цьому представник відповідача зазначає таке. Відповідачка дійсно зверталася до Позивача з метою отримання банківських послуг. Так, 25 квітня 2024 року Відповідачка спала, коли близько 23 год. 14 хв. на її телефон надійшов вхідний дзвінок з номера [NUMBER] . Відповідачка підняла трубку, проте у відповідь ніхто з нею не розмовляв і вона не звернувши уваги чи виключила телефон, продовжила спати. В 23 год. 41 хв. пролунав вхідний дзвінок з телефонного номера [NUMBER] . Відповідачка підняла слухавку, у відповідь невідома особа представилася працівником АТ КБ «ПриватБанк» і повідомила, що з картки Відповідачки відбувся переказ коштів в сумі 4002,00 грн. в рахунок оплати комунальних послуг з газопостачання. Вказана особа запитала Відповідачку чи дійсно вона підтверджувала проведення вказаного платежу. У відповідь Відповідачка сказала, що ніякого платежу вона не проводила. Працівник Банку повідомив, що щодо Відповідачки мали місце шахрайські дії. Пізніше сказав їй, що вона може у своєму Додатку «Приват 24» переконатися, що їй дійсно телефонує працівник Банку, для цього їй потрібно у правому верхньому куті Додатку «Приват 24» натиснути значок «Навушники» і одразу в низу висвітлиться прізвище і підтвердження від Банку, що це їх працівник. Відповідачка одразу в Додатку «Приват 24» натиснувши цей значок, переконалася, що дійсно їй телефонує працівник Банку і виявила, що дійсно кошти у зазначеній сумі були списані на особовий рахунок з газопостачання № [NUMBER] і після цього ці кошти зараховані на попереднього газопостачальника та поточного газопостачальника. Після цього вказаний працівник Банку запропонував їй через Додаток «Приват 24» перекинути кошти в сумі 11055,00 грн. на іншу картку, яку Банк створив Відповідачці, щоб їй не списало решту коштів. Одразу після цього Банк заблокує попередню картку, щоб до неї не мали доступу шахраї. Весь цей час Відповідачка перебувала на зв`язку із вказаним працівником. Під час вказаної розмови, їй стали телефонувати із Банку з номера [NUMBER] . Відповідачка слухавку не піднімала, проте повідомила працівника Банку, що їй телефонує Банк. На що вказаний працівник Банку повідомив, що їй не потрібно відповідати, оскільки він сам все це їй може зробити. У подальшому під час розмови з вказаним працівником Банку, Відповідачці стали приходити звукові сигнали. Відповідачка не могла зрозуміти, що відбувається. Під час розмови Банк і далі телефонував Відповідачці. Працівник Банку сказав, що на картці залишилося ще 3000,00 грн. і їх слід перекинути на нову картку Відповідачки у АТ КБ «Приват Банк». Проте Відповідачка нічого не відповіла і дзвінок обірвався. Під час вказаної розмови жодної смс із Банку про підтвердження здійснення платежів, як і про перекидання коштів Відповідачці не надходило від Банку, лише телефонні дзвінки Банку, на які особа, яка представилася працівником Банку вказала, що не слід реагувати. За 10 хвилин після закінчення розмови Відповідачка, підозрюючи, що мали місце шахрайські дії, зайшла у Додаток «Приват 24» і виявила, що нової картки немає, а їй піднято кредитний ліміт з 51 000,00 грн. до 71 000,00 грн. і ці кредитні кошти зняті. На рахунку залишилося близько 3000,00 грн. кредитних коштів. Одразу після цього Відповідачка зателефонувала на гарячу лінію 3700 Банку і її зв`язали з оператором, якому Відповідачка повідомила про шахрайські дії. Оператор Банку сказав, що нічим їй допомогти не може і їй слід звертатися в правоохоронні органи, проте заблокував картку Відповідачки. Одразу 26.04.2024 в 01 год. 02 хв. Відповідачка зателефонувала на 102 і повідомила про шахрайські дій і до неї в смт.Козову Тернопільського району Тернопільської області, де вона фактично проживає, виїхала слідчо-оперативна група ВП № 1 (м. Бережани) Тернопільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Тернопільській області. 26 квітня 2024 року у Єдиний реєстр досудових розслідувань внесено відомості за № 12024216050000085, попередня кваліфікація - частина 1 ст. 190 ККУ. Таким чином, з банківської картки Відповідачки невідома особа безперешкодно із сторони служби безпеки банку, заволоділа її грошовими коштами в сумі 68 322,00 грн. та 2249, 60 грн. комісії, що становить 70571,60грн. Відповідачка не розголошувала третім особам інформацію про номер карткового рахунку, пін-код та іншу конфіденційну інформацію. Картка не губилася, доступу до неї треті особи не мали. Листом ВП № 1 (м. Бережани) Тернопільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Тернопільській області від 17.02.2025 №25237-2025 Відповідачку повідомлено, що на підставі проведених слідчих (розшукових) дій, постановою процесуального керівника - прокурора Бережанської окружної прокуратури Фаль Л.В. 30.09.2024 року було визначено сектор дізнання відділу поліції № 1 Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області органом, який буде здійснювати подальше досудове розслідування у формі дізнання у вказаному кримінальному провадженні №12024216050000085 від 26.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України, та постанову із матеріалами вказаного кримінального провадження було направлено начальнику сектору дізнання відділу поліції №1 Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області. Таким чином, зі сторони невідомих осіб 25.04.2024 та 26.04.2024 року мали місце шахрайські дії щодо заволодіння кредитними коштами відповідача. Кошти від Банку про які у своєму позові зазначає Позивач, вона не отримувала взагалі. На момент шахрайського списання коштів заборгованість Відповідачки перед Банком становила 1094,40 грн., яку вона погасила 07.05.2024. Виявивши безпідставне списання (перекази, зняття) коштів 25.04.2024 та 26.04.2024, Відповідачка одразу повідомила про цей факт Банк та звернулася до правоохоронних органів. Враховуючи наведене, просила відмовити у задоволенні позовних вимог Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до [PERSON] про стягнення заборгованості. Сторона позивача скористалась своїм правом та подала відповідь на відзив та пояснення на заперечення, який обґрунтований таким. До Управління безпеки по Західному макрорегіону ГО, через вх.кореспонденцію, надійшла заява для проведення службової перевірки по зверненню клієнтки [PERSON] (ІПН [NUMBER] ), яка повідомила, що в ніч з 25.04.2024 на 26.04.2024 стала жертвою шахрайських дій невідомих осіб, в результаті яких з її карткового рахунку [NUMBER] було несанкціоновано списано грошові кошти в сумі 66249 грн. [PERSON] пояснила, що 25.04.2024, під час перегляду соціальних мереж побачила повідомлення "від Залужного про соціальну політику..." та можливість отримання "...фінансової допомоги". Пройшовши за вказаним посиланням (не збережено) [PERSON] ввела номер свого "фінансового" телефону [NUMBER] та потрапила на сайт схожий на "Приват24". Потерпіла стверджує, що більше ніяких дій, які б могли призвести до розголошення її конфіденційної інформації не проводила. Проте Клієнтка також пояснила, що після здійснення входу в персональний кабінет "Приват24" отримала повідомлення з банку про списання 4000 грн з її кредитного рахунку (оплата послуг за доставку газу) та одночасно до неї зателефонував невідомий (+380944906024) від імені "співробітника СБ банку". Невідомий телефонував, щодо проходження термінової авторизації та необхідності виведення всіх її коштів на новостворений рахунок через спроби їх несанкціонованого списання. Зі слів [PERSON] , невідомий "співробітник" переконливо стверджував, що даних від клієнтки йому не потрібно, а також володів інформацією про картки потерпілої, запропонував перевірити його особистість пройшовши за посиланням. [PERSON] не змогла детально пояснити за яким посиланням їй було запропоновано перейти, але пригадала що дані надані зловмисником містили ФІО співробітника банку, які вона мала перевірити. Також потерпілою було отримано номер картки [NUMBER] для виведення коштів. Отримати інформацію через адмінку https://www.liqpay.ua/chat/analytics/realtime, на рівні доступів СБ, про ймовірну переписку потерпілої [PERSON] зі зловмисниками (випадки входу потерпілої та зловмисника одночасно в один чат "Онлайн-допомога" з різних девайсів) не надається можливим. Наявна інформація з "Архіву повідомлень" клієнтки не містить посилань на сесії з чату онлайн-допомоги. Такі випадки (відсутність інформації в архіві) спостерігаються при комунікації в чаті клієнта при спілкуванні з ботом, а саме: до підключення реального оператора клієнтської підтримки. В ході додаткової перевірки встановлено, що мав місце діалог з клієнткою [PERSON] в чат "Онлайн-Допомога". В її переписці чату "онлайн-допомоги" було виявлено відповідний скріни (фото) слідуючого змісту: "До вашого особистого кабінету приєднаний фахівець Фінансового Моніторингу Privat24. [PERSON] . Якщо не впевнені в тому, що з вами на лінії фахівець, запитайте його табличний код: 74745 (25.04.2024 23:42)" "Вам випущено Нову картку Універсальну та для Виплат. Рахунок №9595195 Для забезпечення коштів та особистих даних зробіть резервування на свої нові реквізити. Отримання нової картки можливе наступного дня в найближчому відділенні Банку. Дотримуйтесь інструкції фахівця (25.04.2024 23:42)" і далі повідомлення бота "Допомога Онлайн": "Дякую, отримано Ваш файл, але прочитати його, на жаль, не можу. Будь ласка, скажіть декількома словами з ... "[NUMBER] (25.04.2024 23:42)" Остання звернулася на лінію клієнтської підтримки "3700" (2024-04-26 00:45:44) та із заявою в правоохоронні органи, відповідно інформація внесена в ЄРДР №12024216050000085 від 26.04.2024 за ч.1 ст.190 КК України (Бережанський PB). Тобто, можна зробити висновок, що спочатку, пройшовши за фітинговим посиланням (інформацію в банк не надано), клієнтка розголосила пароль на вхід в "Приват24", а надалі під диктовку зловмисника ввійшла на мобільному додатку в "Комунікації"- "Допомога онлайн" на розпочатий завчасно зловмисниками чат. Надалі з її слів, довірившись невідомому шахраю, клієнтка отримала номер вказаної в цьому ж чаті картки стороннього банку [NUMBER] та самостійно провела перекази на неї в мобільному додатку "Приват24". В ході переказів на картку стороннього банку, [PERSON] постійно перебувала на телефонному зв`язку зі зловмисником та хибно вважала, що виконує дії по переказу коштів на "...спеціально створений банком транзитний рахунок...". Враховуючи, що оплата за спожитий газ в сумі 4002 грн списана на оплату комунальних послуг [PERSON] то реальний збиток клієнтки можна вважати суму 66249 грн переказану. Також інформацією адмінки "Приват24" підтверджено списання через "Biplan" однієї транзакції проведеної з WEB-версії на оплату комунальних платежів та чотири транзакції на картку стороннього банку [NUMBER] на суму 66249 грн з mob-версії додатку "Приват24" Відповідне звернення (інцидент) зареєстровано в ПК "Opereta": 0e4bf5daa4254fe59a338718f0a4debc [PERSON] (31292407) 2024-04-26 00:52:00.0 68322.0 Приват24 Социальный инжиниринг CLOSED. За інформацією https://ccstat.privatbank.ua, активні рахунки (картки) відправника (потерпілої) заблоковано співробітником клієнтської підтримки (2024-04-26 00:49:35) з приміткою: Spider. В ході відпрацювання інформації, наданої [PERSON] , зареєстровано її звернення по вхідній кореспонденції, рекомендовано обов`язкове звернення в поліцію та направлено клієнтці інформацію в sms-повідомленні з посиланням на канал Департаменту кіберполіції https://cyberpolice.gov.ua/, а також посилання на "Заходи безпеки при використанні банківських продуктів" https://privatbank.ua/safeness. "Універсальна кредитна картка" [NUMBER] відкрита 03.03.2020 клієнткою [PERSON] , остання заявка на підняття кредитного ліміту до 75 000 грн ініційована 25.04.2024 в "Приват24 WEB" клієнтки [PERSON] 25 квіт. 2024 23:58 Змінити кредитний ліміт NEW [PERSON] [NUMBER] [PERSON] кредитного лимита Кредитный лимит изменен Карта: [NUMBER] 51000.0 Выбранный лимит: 200000 Установленный лимит: 75000 Канал изменения лимита: P24WEB ID заявки: 240425NT25C3A31CC5F6 Референс заявки: 240425NT25C3A31CC5F6 LDAP: [NUMBER] Підняття кредитного ліміту підтверджено через: 094713 Багаторівневі IVR-опитування 2024-04-25 23:59:04 Контакт проведено (OK) [NUMBER] P24WEB cardcreditlimit Номер [NUMBER] в період 26.04.2024 внесений в списки обмежень, як "шахрайський" по зверненні [PERSON] (ІПН [NUMBER] , ID [NUMBER] ) по кейсу ОКОМ. Відповідний інцидент зареєстровано в ПК "Opereta" c4351db92dl3413da7d0efl49551523a, збитки клієнтки 48213 грн. Викрадені кошти переказані на картку [NUMBER] . Перевіркою номера [NUMBER] встановлено, що він не належать жодному з клієнтів банку, відповідно до інформації POPMOB №240507RQ857757 (вибірка поповнення мобільних номерів телефонів) зазначена sim-картка через сервіси "ПриватБанку" за період 2022-2024 не поповнювалася. За наявної інформації "Адмінка E-Commerce" та клієнтської виписки по картці [NUMBER] [PERSON] встановлено, що кошти в сумі 66249,6 грн (з урахуванням комісії) були перераховані на картку невідомого клієнта " [PERSON] " [NUMBER] "Монобанку": 25/04/2024 23:53:47 -11,386.65 UAH -386.65 I0110SWA Р 32 Переказ зі своєї карти 25/04/2024 23:55:39 -14,492.10 UAH -492.10 I0110SWA P 32 Переказ зі своєї карти 25/04/2024 23:58:07 -19,667.85 UAH -667.85 I0110SWA P 32 Переказ зі своєї карти 26/04/2024 00:03:09 -20,703.00 UAH -703.00 I0110SWA Р 32 Переказ зі своєї карти За наявної інформації "Адмінка E-Commerce" також встановлено, що окрім переказу з картки [PERSON] , інших переказів через "Приват24" та "Liqpay" на картку [NUMBER] не зафіксовано. В ході перевірки, встановити власника шахрайської картки [NUMBER] стороннього банку не видається можливим. В банкоматах "ПриватБанку" не використовувалась. Наявна інформація з "Архіву повідомлень" , а саме систему "Confirm Service" (Сервісу підтвердження операцій) а також сукупна інформація по логах входу в "Приват24" потерпілої за 25.04.2024 свідчить про проходження авторизації (authorization) в обліковому записі через нетипову для клієнтки WEB-версію: 31292407 [NUMBER] 46.211.64.136 MOZILLA/5.0 (LINUX; ANDROID 10; К) APPLE WEBKIT/537.36 (KHTML, LIKE GECKO) С 2024-04-25 23:15:08 PERSONAL COMPUT ANDROID, 10 CHROME, 121.0.0.0 CONFIRM P24WEB, 728975ED7B43E2EF3E2EF608A6905375-UGORIH9VU Kyivstar 094713 Сценарії в Channels (Privat24) 2024-04-25 23:12:46 Контакт проведено (OK) [NUMBER] P24WEB authorization 094713 Багаторівневі IVR-опитування 2024-04-25 23:14:41 Контакт проведено (OK) [NUMBER] P24WEB authorization типова для клієнтки модель - SM-M215F|SAMSUNG, ідентифікатор imei - [NUMBER], Аналіз вихідних SMS на номер [NUMBER] . Аналізом зміни акаунту "Приват24" під логіном "[NUMBER]" за період оспорюваних транзакцій не зафіксовано зміни статичного пароля входу в "Приват24". Логін і пароль при вході в Приват24 в період проведення оспорюваних платежів не змінювався, тобто зловмисник володів статистичним паролем, акаунт заблоковано (2024-04-26 00:48:12) після зняття коштів з картки. В ході перевірки було подано заявку вибірка Web (SIMMON - дані про мобільні пристрої та географічні координати їх роботи, реф. заявки 240506RQ857087). Відповідно до отриманих даних, в період 25.04.2024 - 26.04.2024 входи в акаунт клієнтки [PERSON] здійснювались, як з типового для неї мобільного пристрою так WEB-версії програми: [NUMBER] 25.04.24 23:15:08 [NUMBER] PERSONAL COMPUT 46.211.64.136 MOZILLA/5.0 (LINUX; ANDROID 10; К) APPLEWEBKIT/537.36 (KHTML, LIKE GECKO) [NUMBER] 9B1C64786E9A4EE1 25.04.24 23:15:39 [NUMBER] PHONE SM-M215F|SAMSUNG 94.231.180.200 Інформацію про виявлений шахрайський девайс внесено в таблицю "Нетипові шахрайські пристрої" на "Порталі СБ" (Подія №24405). За інформацією ЄКБ, що номер фінансового телефону [NUMBER] [PERSON] в період оспорюваних транзакцій не змінювався. Журнал запитів PIN/CW: 25-04-2024 23:53:42 сріп Приват24 [NUMBER] Оброблено успішно ПриватБанк" відповідно до інструкцій з проведення службових перевірок проводить безпосереднє відпрацювання (опитування) клієнтів в межах своєї компетенції, тобто на етапі використання платіжних засобів Банку. Також враховуючи, що за фактом скоєння злочину і зверненням в правоохоронні органи потерпілої (ЄРДР 12024216050000085 від 26.04.2024 ч.1 ст.190 КК України) передбачається проведення гласних та негласних заходів в рамках ЄРДР та для убезпечення ризиків для банку, на даному етапі доцільно внесення клієнтів як потенційних фігурантів справи в списки обмежень. Обставини викрадення коштів у клієнтки [PERSON] свідчать, що випадкове використання чи викрадення карток клієнтів зазначених в матеріалі сл.перевірки є малоймовірним. В даному випадку можна стверджувати, що картка отримувача використовувалась в злочинній схемі третім особам за попередньою згодою, за винагороду або їх власник безпосередньо причетний до шахрайської групи осіб. Тобто, доцільно внесення держателя картки [NUMBER] в списки обмежень після встановлення істини по справі в ході кримінального провадження. Зібрані у ході перевірки дані свідчать про те, що переведенню коштів клієнта [PERSON] , ІПН [NUMBER] , передували перехід за фішинговим посиланням, компрометація даних на вхід в обліковий запис "Приват24", комунікація з шахраями в телефонному режимі. Тобто, під час комунікації клієнтки з шахраями, Клієнтка самостійно ввійшла в свій акаунт через відновлення сесії (restoresession) та, виконуючи вказівки третіх осіб, провела перекази на невідомий їй картковий рахунок [NUMBER] стороннього банку, хибно вважаючи його своїм "власним транзитним рахунком". Номер телефону [NUMBER] внесено в список обмежень на "Порталі СБ". Шахрайські картки [NUMBER] , [NUMBER] внесено в список скомпрометованих карток інших банків. Інформація (виписки, логи та ін.) зазначена в матеріалах сл.перевірки внесена в інформаційну таблицю. Таким чином, факт шахрайства по відношенні [PERSON] , став можливим через порушення клієнткою "Умов і правил надання банківських послуг", а саме: Відповідно до "Умов та правил надання банківських послуг": (http s: //privatb ank. u a/terms) и (акту а л ьн а редакція станом на 25.04.2024) Клієнт несе повну відповідальність за всі платіжні операції з використанням електронного платіжного засобу та/або за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особами, якщо його дії чи бездіяльність призвели до втрати платіжного інструменту або індивідуальної облікової інформації, розголошення ПШу/індивідуальної облікової інформації або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжну операцію з використанням Платіжного інструменту. Клієнт несе відповідальність за всі платіжні операції (в тому числі операції у сфері електронної комерції та інші), що здійснюються з Платіжними картками, у тому числі наданими Банком його Довіреним особам. У разі, якщо Клієнт дає згоду на проведення платіжних операцій з Платіжними картками або нанесеними на них даними поза полем його зору, він несе повну відповідальність за їх можливе шахрайське використання надалі. Клієнт несе відповідальність за всі операції, що супроводжуються авторизацією, включаючи операції, що супроводжуються правильним введенням нанесених на Платіжній картці даних, до моменту звернення Клієнта в Банк та блокування Платіжної картки і за всі операції, які не супроводжуються авторизацією, до моменту постановки Платіжної картки в Стоп-лист Платіжною системою. Згідно виписки по рахунку, вбачається, що Відповідач до певного часу належним чином виконував свої зобов`язання за кредитом, що свідчить про те, що Відповідач знав про умови кредитування та визнав свої зобов`язання за Договором. Тому посилання Відповідача про те, що він не був ознайомлений з умовами кредитування не має прийматись судом до уваги. Одночасно ст. 526 ЦК України наголошує нам, шо Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Так, на даний час. Відповідач належним чином свої зобов`язання за Кредитним Договором не виконав. У своєму запереченні на відповідь на відзив, сторона відповідачки вказала таке. Позивач визнає той факт, що стосовно Відповідачки мали місце шахрайські дії, а саме: «невідомий «співробітник» переконливо стверджував, що даних від клієнтки йому не потрібно, а також володів інформацією про картки потерпілої, запропонував перевірити його особистість пройшовши за посиланням. Отримати інформацію через адмінку https://www.liqpay.ua/chat/analytics/realtime, на рівні доступів СБ, про ймовірну переписку потерпілої [PERSON] зі зловмисниками (випадки входу потерпілої та зловмисника одночасно в один чат «Онлайн-допомога» з різних девайсів) не надається можливим. Наявна інформація з «Архіву повідомлень» клієнтки не містить посилань на сесії з чату онлайн-допомоги. Такі випадки (відсутність інформації в архіві) спостерігаються при комунікації в чаті клієнта при спілкуванні з ботом, а саме: до підключення реального оператора клієнтської підтримки. В ході додаткової перевірки встановлено, що мав місце діалог з клієнткою [PERSON] в чат «Онлайн-Допомога». В її переписці чату «онлайн-допомоги» було виявлено відповідний скріни (фото) слідуючого змісту: «До вашого особистого кабінету приєднаний фахівець Фінансового Моніторингу Privat24. [PERSON] »... Також інформацією адмінки «Приват24» підтверджено списання через «Biplan» однієї транзакції проведеної з WEB-версії на оплату комунальних платежів та чотири транзакції на картку стороннього банку [NUMBER] на суму 66249 грн з mob-версії додатку «Приват24». Номер [NUMBER] в період 26.04.2024 внесений в списки обмежень, як «шахрайський» по зверненні [PERSON] (ІПН [NUMBER] , ID [NUMBER] ) по кейсу ОКОМ. Відповідний інцидент зареєстровано в ПК «Opereta» c4351db92dl3413da7d0efl49551523a, збитки клієнтки 48213 грн. Викрадені кошти переказані на картку [NUMBER] . Перевіркою номера [NUMBER] встановлено, що він не належать жодному з клієнтів банку, відповідно до інформації РОРМОВ № 240507RQ857757 (вибірка поповнення мобільних номерів телефонів) зазначена sim-картка через сервіси «ПриватБанку» за період 2022-2024 не поповнювалася. За наявної інформації «Адмінка E-Commerce» та клієнтської виписки по картці [NUMBER] [PERSON] встановлено, що кошти в сумі 66249,6 грн (з урахуванням комісії) були перераховані на картку невідомого клієнта « [PERSON] » [NUMBER] «Монобанку»... В ході перевірки, встановити власника шахрайської картки [NUMBER] стороннього банку не видається можливим. В банкоматах «ПриватБанку» не використовувалась. Наявна інформація з «Архіву повідомлень», а саме систему «Confirm Service» (Сервісу підтвердження операцій) а також сукупна інформація по логах входу в «Приват24» потерпілої за 25.04.2024 свідчить про проходження авторизації (authorization) в обліковому записі через нетипову для клієнтки WEB-версію: 31292407 [NUMBER] 46.211.64.136 MOZILLA/5.0 (LINUX; ANDROID 10; К) APPLEWEBKIT/537.36 (KHTML, LIKE GECKO) С 2024-04-25 23:15:08 PERSONAL COMPUT ANDROID, 10 CHROME, 121.0.0.0 CONFIRM P24WEB, 2.0 728975ED7B43E2EF3E2EF608A6905375-UGORIH9VU Kyivstar 094713 Сценарії в Channels (Privat24) 2024-04-25 23:12:46 Контакт проведено (OK) [NUMBER] P24WEB authorization 094713 Багаторівневі IVR-опитування 2024-04-25 23:14:41 Контакт проведено (OK) [NUMBER] P24WEB authorization типова для клієнтки модель - SM-M215F|SAMSUNG, ідентифікатор imei - [NUMBER], Аналіз вихідних SMS на номер [NUMBER] ... В ході перевірки було подано заявку вибірка Web (SIMMON - дані про мобільні пристрої та географічні координати їх роботи, реф. заявки 240506RQ857087). Відповідно до отриманих даних, в період 25.04.2024 - 26.04.2024 входи в акаунт клієнтки [PERSON] здійснювались, як з типового для неї мобільного пристрою так WEB-версії програми: [NUMBER] 25.04.24 23:15:08 [NUMBER] PERSONAL COMPUT 46.211.64.136 MOZILLA/5.0 (LINUX; ANDROID 10; К) APPLEWEBKIT/537.36 (KHTML, LIKE GECKO) [NUMBER] 9B1C64786E9A4EE1 25.04.24 23:15:39 [NUMBER] PHONE SM- M215F|SAMSUNG 94.231.180.200 Інформацію про виявлений шахрайський девайс внесено в таблицю «Нетипові шахрайські пристрої» на «Порталі СБ» (Подія №24405)...». Таким чином, Позивач підтверджує той факт, що поза увагою служби безпеки Банку мало місце стороннє втручання в додаток «Приват 24» Відповідачки, внаслідок чого з її картки, без її відома і підтвердження, перераховано кошти на оплату послуг із газопостачання. Також представник Позивача визнає той факт, шо Відповідачці у Додатку «Приват 24» показувало повідомлення, що вона підключена до реального оператора клієнтської підтримки Банку. По-друге, Позивач стверджує, що факт шахрайства по відношенню до [PERSON] , став можливим через порушення клієнткою «Умов і правил надання банківських послуг», а саме: «...пройшовши за фішинговим посиланням (інформацію в банк не надано), клієнтка розголосила пароль на вхід в «Приват24»... З цього приводу, Відповідачка звертає увагу суду, що Позивач не надав жодних доказів, що Відповідачка своїми діями сприяла втраті та незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою. Відповідно до висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 16.08.2023 у справі № 176/1445/22 «саме банк має доводити, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції; у разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів». Підсумовуючи вищенаведене, Відповідачка вважає обґрунтування позову Позивача безпідставними, а позов АТ КБ «Приватбанк» про стягнення заборгованості в сумі 80 431,35 гри. таким, що не підлягає задоволенню, оскільки вказаних коштів Відповідачка від Позивача не отримувала взагалі; такі кошти були незаконно перераховані з картки Відповідачки невідомими особами з відома представників служби безпеки Банку і Позивач не надав жодних доказів, що Відповідач своїми діями сприяла втраті чи розголошенню конфіденційної інформації, що стосується доступу до її карткового рахунку. Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу суд не здійснював. Суд, вивчивши матеріали справи, взявши до уваги подані сторонами докази, а також подані заяви по суті справи,- відзив на позов, відповідь на відзив, заперечення на відповідь на відзив, письмові пояснення на заперечення позивача, прийшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог АТ КБ «ПриватБанк», виходячи із такого. У відповідності до ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до положень ст.509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматись від вчинення певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених ст.11 цього Кодексу. Зобов`язання, згідно ст. 526 ЦК України, має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Згідно ст. 527 ЦК України, боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту. Кожна із сторін у зобов`язанні має право вимагати доказів того, що обов`язок виконується належним боржником або виконання приймається належним кредитором чи уповноваженою на це особою, і несе ризик наслідків непред`явлення такої вимоги. Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Судом встановлено, що 10 грудня 2007 року між АТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] укладено договір № б/н. Позивач АТ КБ «ПриватБанк» зазначає, що відповідачка [PERSON] належним чином не виконує умови кредитного договору, у зв`язку з чим заборгувала банку грошові кошти, які у добровільному порядку сплатити не бажає, а тому звернувся до суду з позовом про стягнення вказаних коштів у примусовому порядку. Згідно з розрахунком заборгованості за договором б/н від 10.12.2007 року заборгованість за кредитним договором відповідачки станом на 10 грудня 2024 року становить 80 431,35 грн, яка складається із: - 69 320,07 грн - заборгованість за тілом кредиту; - 11 111,28 грн - заборгованість за простроченими відсотками. Тлумачення як статті 3 ЦК України загалом, так і пункту 6 статті 3 ЦК України, свідчить, що загальні засади (принципи) цивільного права мають фундаментальний характер, й інші джерела правового регулювання, насамперед, акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, виявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії та повинні враховуватися, зокрема, при тлумаченні норм, що містяться в актах цивільного законодавства. Для приватного права апріорі властивою є така засада, як розумність. Розумність характерна як для оцінки/врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватно-правових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і для тлумачення процесуальних норм (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 червня 2021 року у справі № 554/4741/19, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2022 року у справі № 520/1185/16-ц, постанову Великої Палати Верховного Суду від 08 лютого 2022 року у справі № 209/3085/20). Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті 16 ЦК України). Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє приватне (цивільне) право повністю або частково. Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж приватні (цивільні) права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких приватних (цивільних) прав (інтересів) позивач звернувся до суду. Відсутність порушеного, невизнаного або оспореного відповідачем приватного (цивільного) права (інтересу) позивача є самостійною підставою для відмови в позові (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 15 березня 2023 року в справі № 753/8671/21 (провадження № 61-550св22). Як свідчить тлумачення статті 526 ЦК України цивільне законодавство містить загальні умови виконання зобов`язання, що полягають у його виконанні належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Це правило є універсальним і підлягає застосуванню як до виконання договірних, так і недоговірних зобов`язань. Недотримання умов виконання призводить до порушення зобов`язання. Згідно ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15 зазначено, що: «відповідно до пунктів 6.7, 6.8 Положення № 223 банк у разі здійснення недозволеної або некоректно виконаної платіжної операції, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися або які були виконані некоректно, негайно відшкодовує платнику суму такої операції та, за необхідності, відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції». У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 лютого 2018 року в справі № 552/2819/16-ц (провадження № 61-1396св18) вказано, що: «користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Такий правовий висновок сформульовано в постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15. У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 14 лютого 2018 року в справі № 127/23496/15-ц (провадження № 61-3239св18) зазначено, що: «встановивши, що позивачем не доведено вчинення відповідачем дій чи бездіяльності, які сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою, а відповідач, виявивши безпідставне списання коштів, невідкладно повідомила позивача про цей факт, врахувавши наявність кримінального провадження, в межах якого встановлюється особа, яка протиправно заволоділа грошовими коштами, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог». У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 липня 2019 року у справі № 537/3312/16-ц (провадження № 61-17629св18) зазначено, що: «сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції». Зазначене узгоджується з правовим висновком Верховного Суду України, викладеним у постанові від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15. Наведені правила визначають предмет дослідження та відповідним чином розподіляють між сторонами тягар доведення, а отже, встановленню підлягають обставини, що беззаперечно свідчитимуть, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції від його імені. В разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів. У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 серпня 2020 року в справі 766/19614/18 (провадження № 61-19350св19) вказано, що: «суди попередніх інстанцій вважали недоведеним те, що [PERSON] ініціював збільшення кредитного ліміту за своїм картковим рахунком, здійснював спірні грошові перекази, а також що про ці операції його було повідомлено у момент їх вчинення. Встановивши такі обставини та врахувавши відсутність доказів того, що [PERSON] своїми діями або бездіяльністю сприяв втраті чи незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера та іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, суд першої інстанції, з яким погодився й апеляційний суд, дійшов обґрунтованого висновку про зупинення нарахування процентів та штрафних санкцій [PERSON] по кредитній картці № [NUMBER] на розмір заборгованості 31712 грн, яка виникла у зв`язку із неправомірним списанням без його волевиявлення кредитних коштів та подальшим нарахуванням на цю суму процентів і штрафних санкцій». Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15 та постановах Верховного Суду від 23 січня 2018 року у справі № 202/10128/14-ц (провадження № 61-1856св17), від 13 вересня 2019 року у справі № 501/4443/14-ц (провадження № 61-10469св18), від 02 жовтня 2019 року у справі № 182/3171/16 (провадження № 61-24548св18), від 23 січня 2020 року у справі № 179/1688/17 (провадження № 61-12707св19). При цьому, сама по собі відсутність вироку у кримінальній справі за фактом незаконного заволодіння невстановленими особами грошовими коштами із використанням карткових рахунків не є підставою для відмови у задоволенні позову. Суд костантує, що до зняття невстановленою особою із карткового рахунку відповідачки в ніч з 25.04.2024 року на 26.04.2024 року коштів, [PERSON] користувалася коштами банку та її борг перед позивачем на день здійснення несанкіонованого списання коштів становив 1094, 40 грн., однак вказані кошти відповідачкою банку повернуті, а саме: 07.05.2024 року нею сплачено 1094, 40 грн. Суд при постановленні рішення по справі враховує факт звернення відповідачки того ж дня до банку та правоохоронних органів з приводу вчинених стосовно неї шахрайських дій. Наведені обставини у сукупності свідчать про те, що у відповідачки дійсно була відсутня воля на вчинення такої транзакції. Оцінюючи доводи сторін, суд також бере до уваги нерівний стан сторін у зазначених договірних відносинах, які є споживчими за своєю правовою природою. При цьому правові та фактичні можливості з доведення обставин справи належать переважно позивачу, доводи та підстави позову якого не були належно обґрунтовані під час судового розгляду справи. Враховуючи споживчий характер правовідносин між сторонами, суд виходить з того, що за відсутності належних та допустимих доказів сумніви та припущення мають тлумачитися переважно на користь споживача, який зазвичай є «слабкою» стороною у таких цивільних відносинах, правові відносини споживача з банком фактично не є рівними. Підсумовуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами у їх сукупності та логічному взаємозв`язку, поза розумним сумнівом, що в ніч з 25.04.2024 року на 26.04.2024 року списання грошових коштів з карткового рахунку відповідачки у розмірі 80 431,35 грн. відбулося із її вини чи за її розпорядженням. А тому суд прийшов до висновку, що стороною позивача не доведено того факту, що відповідачка [PERSON] , як користувач послуг банку своїми діями чи бездіяльністю сприяла втраті, незаконному використанню ПІН-коду та не здобуто іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, що призвело до заборгованості саме у вказаній банком сумі. Натомість, у судовому засіданні знайшов своє підтвердження той факт, що відповідачка, виявивши безпідставне зняття коштів з її рахунку, повідомила про цей факт банк, заблокувала карткові рахунки та звернулася до правоохоронних органів. Отже, у судовому засіданні не здобуто, а стороною позивача не доведено належними доказами факт отримання відповідачкою вказаних у позові коштів із її карткового рахунку, переказу цих коштів іншим особам, передання відповідачкою її платіжної картки іншій особі, втрату відповідачкою платіжної картки, розголошення іншим особам ПІН-коду карти через який треті особи могли б мати доступ до вказаних коштів, а тому у задоволенні позовних вимог слід відмовити за їх необґрунтованістю. Щодо судових витрат. Відповідно до ч. 1, ч.2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позовні вимоги не підлягають до задоволення, судовий збір та інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на позивача. На підставі вищевикладеного,

Outcome: dismissed