Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-12 00:00:00

АТ «Ідея Банк» звернулося до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Першої Кременчуцької державної нотаріальної контори, про стягнення заборгованості за кредитним договором. В обґрунтування поданого позову покликається на те, що 12.12.2022 між АТ «Ідея Банк» та [PERSON] укладено Угоду №С-501-018897-22-980 про відкриття та обслуговування кредитної картки та страхування, згідно якої позичальник отримав кредит шляхом встановлення відновлювальної кредитної лінії по відкритому поточному рахунку № [NUMBER] . Процентна ставка за користування коштами кредитної лінії становить 72% річних. Максимальний ліміт кредитної лінії встановлюється у розмірі 200000 грн. Ліміт кредитної лінії, доступний клієнту на момент укладення Угоди, становить 5500 грн. 10.03.2023 між АТ «Ідея Банк» та [PERSON] укладено Угоду №С-501-019322-23-980 про відкриття та обслуговування кредитної картки, згідно якої позичальник отримав кредит шляхом встановлення відновлювальної кредитної лінії по відкритому поточному рахунку № [NUMBER] . Процентна ставка за користування коштами кредитної лінії становить 72% річних. Максимальний ліміт кредитної лінії встановлюється у розмірі 200000 грн. Ліміт кредитної лінії, доступний клієнту на момент укладення Угоди, становить 5000 грн. 10.03.2023 між АТ «Ідея Банк» та [PERSON] укладено договір кредиту №M34.00501.010018822, згідно якого позичальник отримав кредит в розмірі 20510 грн., зі сплатою 79,99% річних, з поверненням, сплатою кредиту та інших платежів, у тому числі процентів, у терміни, передбачені встановленим кредитним договором графіком щомісячних платежів. 30.10.2020 між АТ «Ідея Банк» та [PERSON] укладено Генеральний кредитним договір №ГКД-845132.1, згідно якого сторони погодили, що банк зобов`язується відкрити позичальнику відновлювальну кредитну лінію, в межах котрої надавати йому кредити (транші) на споживчі потреби у розмірі та на умовах, визначених договором, а позичальник зобов`язується повернути фактично отримані кошти, сплатити проценти за користування ними та інші платежі, в порядку, розмірі та строки, передбачені договором та діючими тарифами банку. 01.11.2021 в рамках кредитного договору було видано транш за номером №G02.10701.008902848 в розмірі 54745 грн. Позивач виконав свої зобов`язання, згідно умов кредитних договорів, що підтверджується копіями меморіальних ордерів та виписками по рахунках. [INFO] позичальник [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 19.01.2025 серії [NUMBER] . Станом на дату смерті позичальника існувала непогашена заборгованість перед позивачем за Угодою №С-501-018897-22-980 в розмірі 15652,51 грн., за Угодою №С-501-019322-23-980 в розмірі 6571,87 грн., за договором кредиту №M34.00501.010018822 в розмірі 25063,49 грн. та за траншем, виданим в рамках Генерального кредитного договору №ГКД-845132.1, в розмірі 69473,15 грн. Згідно з інформаційною довідкою Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об?єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №366116981 від 16.02.2024 позичальнику на дату смерті належало наступне нерухоме майно: земельна ділянка з кадастровим номером 5322480808:08:001:0088, площею 1,5 га, на праві приватної власності, на підставі рішення Виконавчого комітету Піщанської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №49057323 від 08.10.2019. 14.02.2024 позивачем направлено претензію кредитора до Першої Кременчуцької державної нотаріальної контори. 22.02.2024 отримано відповідь, в якій повідомлено, що після смерті [PERSON] заведена спадкова справа №52/2024, спадкоємцям буде повідомлено про претензію АТ «Ідея Банк» щодо заборгованості за померлим. Оскільки, спадкоємці позичальника вимоги щодо погашення заборгованості за кредитними договорами не виконали, АТ «Ідея Банк» звернулось до суду з позовом до спадкоємців позичальника. Позивач просить позовні вимоги задоволити. Ухвалою Галицького районного суду м.Львова від 13.02.2025 у справі відкрито загальне позовне провадження. Ухвалою Галицького районного суду м.Львова від 04.03.2025 у Першої Кременчуцької державної нотаріальної контори витребувано копію спадкової справи. 02.04.2025 на адресу Галицького районного суду м.Львова надійшла копія спадкової справи №52/2024. 23.04.2025 представник Акціонерного товариства «Ідея Банк» Михашула Є. через канцелярію суду подала заяву про залишення частини позовних вимог без розгляду та уточнення позовних вимог. Ухвалою Галицького районного суду м.Львова від 24.04.2025 позовну заяву Акціонерного товариства «Ідея Банк» в частині позовних вимог до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишено без розгляду, прийнято до розгляду заяву Акціонерного товариства «Ідея Банк» про уточнення позовних вимог, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Представник позивача в судове засідання не з`явилась, однак в позовній заяві просила розгляд справи проводити за її відсутності, позов підтримує та просить задоволити. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Першої кременчуцької державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явилась, однак подала заяву, в якій просила суд проводити розгляд справи за відсутності представника нотаріальної контори. Відповідач в судове засідання не з`явилась, однак про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, шляхом скерування судових повісток на її поштову адресу, а також через оголошення на офіційному веб-порталі Судової влади України (через веб-сайт Галицького районного суду м. Львова). Відповідач не подала відзиву на позовну заяву та інших заяв до суду від неї не надходило. На підставі ч.2 ст.247ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, дійшов наступного висновку. Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що 12.12.2022 між АТ «Ідея Банк» та [PERSON] укладено Угоду №С-501-018897-22-980 про відкриття та обслуговування кредитної картки та страхування, згідно якого позичальник отримав кредит шляхом встановлення відновлювальної кредитної лінії по відкритому поточному рахунку № [NUMBER] . Процентна ставка за користування коштами кредитної лінії становить 72% річних. Максимальний ліміт кредитної лінії встановлюється у розмірі 200000 грн. Ліміт кредитної лінії, доступний клієнту на момент укладення Угоди, становить 5500 грн./а.с.20-22/. 10.03.2023 між АТ «Ідея Банк» та [PERSON] укладено Угоду №С-501-019322-23-980 про відкриття та обслуговування кредитної картки, згідно якого позичальник отримав кредит шляхом встановлення відновлювальної кредитної лінії по відкритому поточному рахунку № [NUMBER] . Процентна ставка за користування коштами кредитної лінії становить 72% річних. Максимальний ліміт кредитної лінії встановлюється у розмірі 200000 грн. Ліміт кредитної лінії, доступний клієнту на момент укладення Угоди, становить 5000 грн. /а.с.43-45/. 10.03.2023 між АТ «Ідея Банк» та [PERSON] укладено договір кредиту №M34.00501.010018822, згідно якого позичальник отримав кредит в розмірі 20510 грн., зі сплатою 79,99% річних, з поверненням, сплатою кредиту та інших платежів, у тому числі процентів у терміни, передбачені встановленим кредитним договором графіком щомісячних платежів. /а.с.65-68/. 30.10.2020 між АТ «Ідея Банк» та [PERSON] укладено Генеральний кредитним договір №ГКД-845132.1, згідно якого сторони погодили, що банк зобов`язується відкрити позичальнику відновлювальну кредитну лінію, в межах котрої надавати йому кредити (транші) на споживчі потреби у розмірі та на умовах, визначених договором, а позичальник зобов`язується повернути фактично отримані кошти, сплатити проценти за користування ними та інші платежі, в порядку, розмірі та строки, передбачені договором та діючими тарифами банку. 01.11.2021 в рамках кредитного договору було видано транш за номером №G02.10701.008902848 в розмірі 54745 грн. /а.с.76-78/. Разом з тим, судом встановлено, що [INFO] позичальник [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 19.01.2025 серії [NUMBER] . /а.с.96/. Станом на дату смерті позичальника існувала непогашена заборгованість перед позивачем: за Угодою №С-501-018897-22-980, яка згідно довідки - розрахунку заборгованості станом на 18.01.2024 становить 15652,51 грн. та складається із наступного: основний борг 11112,30 грн., прострочений борг 883,28 грн., строкові проценти 850,74 та прострочені проценти 2806,19 грн./а.с.28/.; за Угодою №С-501-019322-23-980, яка згідно довідки - розрахунку заборгованості станом на 18.01.2024 становить 6571,87 грн. та складається із наступного: основний борг 4811,79 грн., прострочений борг 186,14 грн., строкові проценти 374,25 та прострочені проценти 1199,69 грн./а.с.50/.; за договором кредиту №M34.00501.010018822,яка згідно довідки - розрахунку заборгованості станом на 18.01.2024 становить 25063,49 грн. та складається із наступного: основний борг 18552,73 грн., прострочений борг 955,06 грн., строкові проценти 341,08 та прострочені проценти 5214,62 грн./а.с.74/.; за траншем №G02.10701.008902848, виданим в рамках Генерального кредитного договіру №ГКД-845132.1, яка згідно довідки - розрахунку заборгованості станом на 18.01.2024 становить 69473,15 грн. та складається із наступного: основний борг 46847,70 грн., прострочений борг 2030,27 грн., строкові проценти 11282,92 та прострочені проценти 9312,26 грн./а.с.94/. 14.02.2024 позивачем направлено претензію кредитора до Першої Кременчуцької державної нотаріальної контори./а.с.97-98/. 22.02.2024 завідувачем державної нотаріальної контори Власенко Н. повідомлено, що після померлого [INFO] [PERSON] заведено спадкову справу №52/2024, а також те, що спадкоємцям буде повідомлено про претензію кредитора./а.с.99/. Також, 27.06.2024, на запит АТ «Ідея Банк» про надання інформації по спадковій справі, заступник завідувача державної нотаріальної контори Резніченко Н. повідомила, що на підставі претензії кредитора АТ «Ідея Банк» заведено спадкову справу №52/2024 та зазначила, що спадкоємцям було повідомлено про претензію кредитора./а.с.100/. Разом з тим, спадкоємці позичальника вимоги AT «Ідея Банк» щодо погашення наявної заборгованості за кредитними договорами не задоволили, що свідчить про порушення прав та інтересів AT «Ідея Банк» як кредитора у даних правовідносинах, з огляду на наступне. Згідно ст.526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином, відповідно до умов договору. Відповідно до ст.530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Частиною 1 статті 1049 ЦК України передбачено, що позичальник зобов`язаний повернути позичкодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позичкодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Частиною 2 ст.1050 ЦК України, передбачено, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів. У відповідності до ст.623 ЦК України, боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Згідно ст.629 ЦК України, договір є обов`язковим до виконання сторонами. Відповідно до ч.1 ст.625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Частина 1 ст.612 ЦК України визначає, що боржник, у даному випадку відповідач, вважається таким, що прострочив виконання зобов`язання, якщо він не виконав зобов`язання у строк, який встановлений договором чи законом. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст.610 ЦК України). Статтями 1216, 1218 ЦК України передбачено, що спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до частини другої статті 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина друга статті 1220 ЦК України). Згідно із статтею 1281 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до статті 1282 ЦК України, спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора звертає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі. При вирішенні спорів про стягнення заборгованості за вимогами кредитора до спадкоємців боржника, судам для правильного вирішення справи необхідно встановлювати такі обставини: чи пред`явлено вимогу кредитором спадкодавця до спадкоємців боржника у строки, визначені частинами другою та третьою статті 1282 ЦК України, оскільки у разі пропуску таких строків, на підставі частини четвертої статті 1281 ЦК України кредитор позбавляється права вимоги; коло спадкоємців, які прийняли спадщину; при дотриманні кредитором строків, визначених статтею 1282 ЦК України, та правильному визначенні кола спадкоємців, які залучені до участі у справі як відповідачі, суд встановлює дійсний розмір вимог кредитора (перевіряє розрахунок заборгованості станом на день смерті боржника, який є днем відкриття спадщини); при доведеності та обґрунтованості вимог кредитора боржника, суду належить встановити обсяг спадкового майна та його вартість, визначивши тим самим межі відповідальності спадкоємця (спадкоємців) за боргами спадкодавця відповідно до частини першоїстатті 1282 ЦК України. Вказаний висновок зроблено у постанові КЦС ВС від 18.09.2019 у справі № 640/6274/16-ц, яку суд вважає за необхідним застосувати при розгляді даної справи. Як вбачається з матеріалів справи, AT «Ідея Банк» пред`явлено позовні вимоги у даній справі до [PERSON] , яка є матір`ю померлого [PERSON] , а отже відноситься до першої черги спадкоємців за законом. Як вбачається з копії спадкової справи, скерованої Першою кременчуцькою державною нотаріальною конторою, [PERSON] із заявою про прийняття спадщини або із заявою про відмову прийняття спадщини не зверталась./а.с.137-164/. Окрім того, [PERSON] є спадкоємцем, яка постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, що підтверджується матеріалами справи. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина перша статті 1268 ЦК України). Відповідно до частин першої та четвертої статті 1273 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу за місцем відкриття спадщини. Батьки (усиновлювачі), опікун можуть відмовитися від прийняття спадщини, належної малолітній, недієздатній особі, лише з дозволу органу опіки та піклування. Відповідно до частини першої статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Разом з тим, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК України). Частиною першою статті 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Однак, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина третя статті 1296 ЦК України). Так, згідно з частинами третьою та четвертою статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Аналіз зазначених норм права дає підстави для висновку, що не заважаючи на те, що отримання спадкоємцем, який прийняв спадщину, свідоцтва про право на спадщину (відповідно до статті 1296 ЦК України) є правом, а не обов`язком спадкоємця, однак відсутність у спадкоємця такого свідоцтва не може бути підставою для відмови у задоволенні вимог кредитора. Оскільки після смерті боржника зобов`язання з повернення кредиту входять до складу спадщини, то умови кредитного договору щодо строків повернення кредиту чи сплати його частинами не застосовуються, а підлягають застосуванню норми статті 1282 ЦК України щодо обов`язку спадкоємців задовольнити вимоги кредитора у порядку, передбаченому частиною другою цієї статті. Таким чином, у разі смерті спадкодавця спадкоємці, які прийняли спадщину, не відмовились від її прийняття, замінюють його особу у всіх правовідносинах, що існували на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті спадкодавця. Статтею 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Згідно зі ст.80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Частиною 1 ст.81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до вимог ст.263 ЦПК України, рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Позивачем доведено, що між АТ «Ідея Банк» та [PERSON] було укладено кредитні договори, згідно з якими банк надав позичальнику грошові кошти у кредит. Станом на день смерті у позичальника була заборгованість за кредитними договорами у розмірі 116761,02 грн. Відповідач, у встановлений законом строк, із заявою про відмову від прийняття спадщини не зверталась, а тому спадщина належить їй з моменту її відкриття, навіть якщо відповідач не отримувала свідоцтва про право на спадщину. Відтак, [PERSON] несе зобов`язання перед банком щодо погашення кредитної заборгованості у сумі, наявній на день смерті позичальника, у межах вартості прийнятого у спадщину майна. Згідно роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 30 березня 2012 року, при вирішенні спорів щодо виконання зобов`язань за кредитним договором у випадку смерті боржника/позичальника за наявності поручителя чи спадкоємців суди мають враховувати, що з урахуванням положення ст.1282 ЦК України спадкоємці боржника за умови прийняття спадщини є боржниками перед кредитором у межах вартості майна, одержаного у спадщину. Слід зазначити, що матеріали справи не містять будь-яких доказів вартості спадкового майна. При цьому, необхідно вказати, що доводити обсяг спадкового майна та його вартість повинен спадкоємець, якщо такий заперечує проти вимог кредитора, оскільки відповідальність спадкоємця за зобов`язаннями спадкодавця обмежена вартістю успадкованого майна. Вказаний висновок суду узгоджується з правовою позицією Верховного суду від 18 вересня 2019 року у справі №640/6274/16. Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що позов слід задоволити в повному обсязі. Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем було сплачено судовий збір у сумі 3028 грн., а тому вказана сума підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, відповідно до ст.141 ЦПК України.

Outcome: approved