Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-11 00:00:00

28 жовтня 2021 року до Подільського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ТОВ «Університетське видавництво ПУЛЬСАРИ» до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої залиттям нежилого приміщення. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що власником нежилого приміщення за адресою [ADDRESS] є юридична особа ТОВ «Університетське видавництво ПУЛЬСАРИ», що підтверджується договором купівлі-продажу, витягами з державного реєстру правочинів та про державну реєстрацію прав. Сторона позивача зазначає, що з вини [PERSON] , яка проживає за адресою [ADDRESS] , відбулося залиття нежилого приміщення № 29, власником якого є позивача, через порив крану на відгалужені горизонтального трубопроводу централізованого опалення до приладу опалення, який під час аварії був замурований у стіну вищерозташованої квартири [ADDRESS] зазначеного житлового будинку. Як стверджує позивач, вина відповідача в залитті нежитлового приміщення № 29 встановлена Актами про залиття від 17.12.2020, від 11.02.2021 та від 11.08.2021, виданими Комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва». Акцентується, що на даний момент аварія остаточно не ліквідована, приміщення потребує термінового ремонту. Надає фото та відеоматеріали наслідків залиття. В результаті залиття попередньо завдана матеріальна шкода становить 114 633,00 грн. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями суддею у справі визначено Лещенко О. В. 20.06.2022 року ухвалою суду прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ТОВ «Університетське видавництво ПУЛЬСАРИ» до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої залиттям нежилого приміщення за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 02.11.2022 року протокольною ухвалою суду вирішено перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження. Також протокольною ухвалою суду до участі у справі залучено третю особу - Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва». 13.12.2022 року ухвалою суду призначено у справі судову будівельно-технічну експертизу. Розпорядженням керівника апарату Подільського районного суду міста Києва № 177 від 04.08.2023 у зв`язку з відрахуванням зі штату головуючого судді Лещенко О.В., призначено повторний автоматизований розподіл судової справи. 04.08.2023 року у справі проведено повторний автоматизований розподіл справи за результатами якого головуючим суддею (суддею-доповідачем) у справі визначено Якимець О.І. 13.05.2024 цивільна справа надійшла до суду з висновком експерта від 18.04.2024 № 20862/23-42. 14.05.2024 року ухвалою суду позовну заяву ТОВ «Університетське видавництво ПУЛЬСАРИ» до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої залиттям нежилого приміщення прийнято до розгляду та поновлено провадження у справі. Розгляд справи визначено проводити за правилами спрощеного позовного провадження. 28.10.2024 ухвалою суду задоволено клопотання позивача та витребувано у Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» відомості, що підтверджують право власності об`єктом нерухомості за адресою: [ADDRESS] . Згідно відповіді Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 13.11.2024 - згідно з даними реєстрових книг комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» кв. [ADDRESS] на праві власності зареєстрована за: [PERSON] , [PERSON] (в рівних долях) на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 26.04.2006. 27.11.2024 року до початку розгляду справи по суті суд за клопотанням представника позивача протокольною ухвалою залучив співвідповідача у справі - [PERSON] . 27.11.2024 на адресу суду надійшла заява про уточнення позовних вимог, з урахуванням залученого у справі співвідповідача. Протокольною ухвалою від 17.12.2024 суд ухвалив прийняти заяву про уточнення позовних вимог до розгляду. Відповідно до уточненої позовної заява, позивач просить суд стягнути матеріальну шкоду солідарно з [PERSON] , [PERSON] у розмірі 200 445,60 грн, та судові витрати у справі. Також у судовому засіданні 17.12.2024 представник [PERSON] - адвокат Моторний О.А., після прийняття судом позовної заяви в редакції від 27.11.2024, просив долучити до справи копію договору дарування частини квартири від 17.07.2015 року на підтвердження, що [PERSON] є одноосібним власником квартири. У судому засіданні 12.05.2025 представник позивача підтримав доводи та вимоги, викладені у письмових заявах, поданих до суду. Також позивача зазначив, що оскільки представнику відповідача було відомо, що власником квартири, з якої трапилося залиття, є лише [PERSON] , однак такі відомості представник відповідача суду не повідомив, тому позовні вимоги підтримує лише стосовно відповідача-1. Представник відповідача [PERSON]., проти позову заперечував, просив відмовити в задоволені позову в повному обсязі. Представник третьої особи у судове засідання 12.05.2025 не з`явився, подав заяву про розгляд справи без участі представника комунального підприємства, просить прийняти рішення відповідно до норм чинного законодавства. Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд прийшов наступного. Відповідно до копії договору купівлі-продажу від 01.06.2012 (т. І, а.с. 5-7), укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю «Центр правової підтримки та партнерства «АЛЕКС» (Продавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Університетське видавництво ПУЛЬСАРИ» (Покупець), згідно з умовами якого ТОВ «Університетське видавництво ПУЛЬСАРИ» придбало у власність нежилі приміщення (в літ. А) з № 1 по № 5 (група приміщень № 29), які знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Як вбачається з листа-підтвердження КП КМР «КМ БТІ» від 28.09.2021, « [ADDRESS] » та « [ADDRESS] » відносяться до одного й того ж об`єкту нерухомого майна, що й « [ADDRESS] » (т. І, а.с. 26). Згідно з даними реєстрових книг КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» станом на 03.04.2008 за адресою кв. [ADDRESS] на праві власності зареєстрована за [PERSON] , [PERSON] (в рівних долях) на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 26.04.2006 (т. ІІ, а.с. 1-5). Разом з тим, з матеріалів справи вбачається, що 17.07.2015 між [PERSON] (дарувальник) та [PERSON] (обдарована) було укладено договір дарування частини квартири (т. ІІ, а.с. 26-27), відповідно до умов якого [PERSON] передає безоплатно у власність своїй матері, а [PERSON] , приймає як дарунок 1/2 (одну другу) частину квартири [ADDRESS] . Вказане також підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 40840784 від 17.07.2015 (т. ІІ, а.с. 28). В матеріалах справи наявна копія акту КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» від 17.12.2020 (т. І, а.с. 15), в якому зазначено, що в ході візуального обстеження встановлено наступне: «Нежитлове приміщення знаходиться у підвалі 4-ох поверхового житлового будинку. Ремонт в приміщенні виконувався в 2008 році. Приміщення площею 9,6 кв.м., (h = 2,62 м.): стеля (підвісна, гіпсокартон, шпалери поліпшені) спостерігаються сліди залиття вздовж стиків листів гіпсокартону та навколо вмонтованих ламп освітлення жовті плями загальною площею близько 1,0 кв.м. стіни (гіпсокартон, шпалери поліпшені) спостерігається демонтаж вентиляційної решітки загальною площею близько 0,5 кв.м., спостерігаються сліди залиття на цегляній стіні вологі, темні плями загальною площею близько 1,0 кв.м. підлога (ламінат) спостерігаються сліди залиття темні плями, розкриття замків кріплення ламінату загальною площею близько 1,5 кв.м. Спостерігаються сліди залиття на фасадній стіні житлового будинку вологі плями, відшарування фарби на висоті близько 1,0 м. від асфальту загальною площею близько 2,5 кв.м. Згідно звернення до Аварійної служби від 23.11.20 № 6962633 залиття нежитлового приміщення № 29 сталося з вищерозташованої квартири [ADDRESS] через порив крану на відгалужені горизонтального трубопроводу централізованого опалення до приладу опалення, який під час аварії був замурований у стіну квартири [ADDRESS] зазначеного житлового будинку.» У т. І на а.с. 16 міститься копія акту КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» від 11.02.2021, в якому вказано, що в ході візуального обстеження встановлено наступне: «Нежитлове приміщення знаходиться у підвалі 4-ох поверхового житлового будинку. Ремонт в приміщенні виконувався в 2008 році. Туалет площею 1,5 кв.м., (h = 2,48м.): стеля (гіпсокартон, водоемульсійне фарбування) спостерігаються сліди замокання темні плями по всьому периметру стелі. стіни (кахель) спостерігаються розкриття тріщин вздовж стиків плиток кахлю загальною висотою близько 1,5 м. Приміщення площею 9,6 кв.м. стеля (підвісна, гіпсокартон, шпалери поліпшені) спостерігаються сліди старого та нового залиття вздовж стиків листів гіпсокартону та навколо вмонтованих лами освітлення жовті плями загальною площею близько 3,5 кв.м. підлога (ламінат) спостерігаються сліди старого та нового залиття темні плями, розкриття замків кріплення ламінату загальною площею близько 2,6 кв.м. Неодноразове залиття нежитлового приміщення № 29 житлового будинку № 9/2 сталося з вищерозташованої квартири [ADDRESS] внаслідок пориву крану на відгалужені горизонтального трубопроводу централізованого опалення до приладу опалення, який під час аварії був замурований у стіну в квартирі [ADDRESS] зазначеного житлового будинку.» До матеріалів справи долучено копію акту КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» від 11.08.2021, в якому зазначено, що в ході візуального обстеження встановлено наступне: «Нежитлове приміщення Ґ№ 29 знаходиться у підвалі 4-ох поверхового житлового будинку 1913 року забудови. Ремонт в приміщенні виконувався в 2008 році. Туалет площею 1,5 кв.м., (h = 2,48м.): стеля (гіпсокартон, водоемульсійне фарбування) спостерігаються сліди старого залиття руйнування гіпсокартону по всьому периметру стелі розкриття волосяних тріщин вздовж стиків плит перекриття загальною довжиною близько 0,7 м. стіни (кахель) спостерігаються розкриття волосяних тріщин на плитках кахлю загальною площею близько 1,5 м. вхідний проріз (коробка, лиштва, дверне полотно - ламіновані) спостерігаються сліди старого залиття здуття та відшарування ламінату від лиштви, деформація короба та дверного полотна. Коридор площею 6,5 кв.м. стеля (підвісна, гіпсокартон, водоемульсійне фарбування) спостерігаються сліди старого залиття вздовж стиків листів гіпсокартону жовті плями загальною площею близько 3,5 кв.м. стіни (гіпсокартон, водоемульсійне фарбування з декоративним оздобленням багет) спостерігаються сліди старого залиття темні плями на несучій стіні та на перегородці вздовж багету загальною площею близько 2,0 кв. м. вхідний проріз (коробка, лиштва, дверне полотно - ламіновані) спостерігаються сліди старого залиття здуття та відшарування ламінату від лиштви, деформація короба та дверного полотна. Приміщення площею 9,8 кв. м.: вхідний проріз (коробка, лиштва, дверне полотно - ламіновані) спостерігаються сліди старого залиття здуття та відшарування ламінату від лиштви, деформація короба та дверного полотна. Неодноразове залиття нежитлового приміщення № 29 житлового будинку № 9/2 сталося з вищерозташованої квартири [ADDRESS] внаслідок пориву крану на відгалужені горизонтального трубопроводу централізованого опалення до приладу опалення, який під час аварії був замурований у стіну в квартирі [ADDRESS] зазначеного житлового будинку.» Відповідно до висновку експерта № 20862/23-42 від 18.04.2024 (т. І, а.с.139-165): - залиття нежитлового приміщення № 29 житлового будинку № 9/2 сталося з вищерозташованої квартири [ADDRESS] внаслідок пориву крану на відгалужені горизонтального трубопроводу централізованого опалення до приладу опалення, який під час аварії був замурований у стіну квартири [ADDRESS] зазначеного житлового будинку; - вартість ремонтно-будівельних робіт (без врахування фізичного зносу) для усунення наслідків залиття нежитлового приміщення [ADDRESS] , згідно даних візуально-інструментального обстеження та наданих матеріалів, станом на час проведення дослідження, становить 105 314,40 грн; - вартість ремонтно-відновлювальних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди, з урахуванням фізичного зносу) для усунення наслідків залиття нежитлового приміщення [ADDRESS] , згідно даних візуально-інструментального обстеження та наданих матеріалів, станом на час проведення дослідження, становить 95 131,20 грн. Відповідно до копії акту КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» від 21.10.2024 (т. ІІ, а.с. 10-11), в ході візуального обстеження встановлено наступне: «У кімнаті площею 10.9 кв.м у лівому куті кімнати на стіні проходить зашитий в гіпсокартонному коробі стояковий трубопровід центрального опалення, нижня ділянка коробу висотою близько 1 пог.м розшита, через яку спостерігається наявність металевого внутрішньобудинкового стояку центрального опалення. Від стояку відходить у частково розшитій ніші цегляної стіни кімнати протяжністю близько 1.25 пог.м пластиковий горизонтальний зворотній трубопровід (відгалуження) центрального опалення, на якому знаходиться вентиль для перекриття теплоносія на прилад опалення (радіатор), надалі трубопровід відгалуження протяжністю близько 1.35 пог.м замурований в цегляній стіні і виходить для підключення до радіатора. У грудні 2020 року частковий демонтаж гіпсокартонного коробу та нижньої частини цегляної стіни було виконано для доступу слюсарям-сантехнікам Дільниці № 1 до зазначених трубопроводів з подальшою заміною пошкодженого крану, розміщеного на відгалуженні горизонтально трубопроводу центрального опалення до радіатора. Зі слів власниці, заміна приладу опалення у кімнаті зазначеної квартир виконувалася у 2015 році. При візуальному огляді, прилад опалення перебуває у належному санітарно-технічному стані. Заявок на ОДС від власниці квартири [ADDRESS] за вищенаведеною адресою щодо пошкодження інженерно-комунікаційних мереж впродовж останні: трьох місяців не надходило. Інженерно-комунікаційні мережі, які розміщені у вказаній квартирі перебувають у задовільному технічному стані, на момент обстеження будь-як витоки води з санітарно-технічного обладнання та комунікаційний трубопроводів відсутні.». У судовому засіданні 16.01.2025 допитані свідки [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , які працюють у КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва», повідомили суду наступні відомості. Свідок [PERSON] та [PERSON] , підписували та складали акти про залиття від 17.12.2020, 11.02.2021 та 11.08.2021. Відомості у актах є повними та достовірними. Прибувши за викликом 17.12.2020, перекрили систему опалення, встановили причину залиття. У квартирі [ADDRESS] , був відсутній доступ до інженерних мереж, зокрема у зоні запірної арматури. Виявили замурований у стіну кран на відгалужені горизонтального трубопроводу централізованого опалення, з якого текла вода. Інженерні мережі мають бути у вільному доступі, а зашиття таких мереж є порушенням, тому був відсутній доступ для швидкого реагування. Усі пошкодження внаслідок залиття у нежитловому приміщенні описані комісією у актах про залиття. Свідок [PERSON] та [PERSON] повідомили суду, що на підставі звернення [PERSON] у жовтні 2024 року проводилося обстеження її квартири. У 2021 році у квартирі [ADDRESS] було замінено кран на радіаторі. Слідів залиття станом на жовтень 2024 року у квартирі [ADDRESS] не було виявлено. Зі слів [PERSON] залиття відбулося оскільки вийшов з ладу кран опалення до батареї, який був замурований у стіну. У нежитловому приміщенні у березні 2024 року представники комунального підприємства в ході обстеження нежитлового приміщення зауважили, що на стелі кімнати, де знаходиться санвузол, є конденсат, приміщення у достатній мірі не провітрюється. Також у нежитловому приміщенні немає природної вентиляції. 18.02.2025 у судовому засіданні експерт [PERSON]. роз`яснив висновок за результатами судової експертизи №20862/23-42 від 18.04.2024. Зазначив, які пошкодження та у яких приміщеннях були встановлені внаслідок залиття. Пошкодження виявлені експертом візуально при огляді. Усі пошкодження між собою пов`язані. Чи одночасно, чи у різний час виникли ці пошкодження, не відомо. Під час складення висновку враховувалися акти про залиття. Погана вентиляція приміщення не могла бути наслідком саме таких пошкоджень. Більшість пошкоджень проявляється одразу після залиття. Також у судовому засіданні 12.05.2025 суд оглянув фото та відео докази, які наявні в матеріалах справи. Учасники справи зауважень щодо таких доказів не висловлювали, що це саме приміщення №29 не заперечувалося. Згідно з ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. За змістом ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Як передбачено ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до п. 1 та п. 2 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. За змістом ст.ст. 15, 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Пунктами 8, 9 ч. 2 ст. 19 ЦК України передбачено, що способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі (п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України). Згідно ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Відповідно до вимог ст. ст. 177, 179 Житлового кодексу України громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитись до сантехнічного обладнання, користуватися будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинкових територій. Згідно ч. 4 та ч. 5 ст. 319 ЦК України власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства. Частиною 3 ст. 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Згідно з ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Тобто збитками є фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені особою, або які мають бути нею зроблені, та упущену вигоду. При цьому, вказані витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням порушеного права особи, а саме, без здійснення таких витрат є неможливим відновлення порушеного права особою. Для відповідальності у деліктних правовідносинах має бути наявний склад цивільного правопорушення: шкода; протиправна поведінка особи; причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою; вина особи. Загальні положення відшкодування шкоди визначені ст. 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Отже, цивільно-правова деліктна відповідальність - це забезпечений державним примусом обов`язок відповідальної особи відшкодувати потерпілому заподіяну шкоду. Аналіз положень ст. 1166 ЦК України дозволяє дійти висновку про те, що загальною підставою деліктної відповідальності є протиправне, винне діяння заподіювача шкоди (цивільне правопорушення), яке містить такі складові: протиправна поведінка особи, настання шкоди, причинний зв`язок між ними та вина заподіювача шкоди. Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи (див. постанову Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 26.09.2018 у справі № 0909/4190/12, провадження № 61-32639св18). Під шкодою розуміється майнова шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стає об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди (умислу або необережності). Відсутність будь-якої з цих умов є підставою для звільнення особи від відповідальності, якщо інше не встановлено законом. Розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Отже, відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому особа, яка заявляє вимоги щодо відшкодування майнової шкоди доводить лише факти заподіяння такої шкоди (див. постанову Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 09.04.2024 у справі № 584/947/20, провадження № 61-10387св22). Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Статтею 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Положеннями статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Факт завдання матеріальної шкоди підтверджено Актами про залиття (т.1 а.с.15-17), причиною залиття став прорив крану на відгалуженні горизонтального трубопроводу централізованого опалення до приладу опалення, який під час аварії був замурований у стіну квартири [ADDRESS] зазначеного житлового будинку. Вказані акти складено на підставі та у відповідності до Додатку 4 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 № 927/11207 (далі - Правила). Розмір завданих позивачу збитків підтверджується висновком експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від № 20862/23-42 від 18.04.2024. Зокрема на запитання №4 постановлене в ухвалі суду від 13.12.2022 про призначення судової будівельно-технічної експертизи, а саме - який розмір завданої матеріальної шкоди нежитлового приміщення, експерт у висновку зазначив, що така вартість становить 95 131,20 грн. Допитаний у судовому засіданні експерт [PERSON] роз`яснив висновок за результатами судової експертизи №20862/23-42 від 18.04.2024, зазначив, які пошкодження та у яких приміщеннях були встановлені внаслідок залиття. Пошкодження виявлені експертом візуально при огляді, такі пов`язані між собою. Погана вентиляція приміщення не могла бути наслідком саме таких пошкоджень. Щодо нумерації приміщень нежитлового приміщення, які експерт зазначив у висновку судової будівельно-технічної експертизи, експерт у судовому засіданні 18.02.2025 зазначив, що щодо нумерації використовував акти про залиття, витяг про державну реєстрацію, вартість матеріального збитку оцінював враховувавши кожне приміщення окремо. Також до висновку експерта долучено фотографії приміщень, які пошкодженні залиттям (т. 1 а.с. 149-153), такий містить детальну оцінку підрахунку вартості завданої шкоди та всі необхідні відомості, які підтверджують необхідність відшкодування визначеного розміру збитків. Водночас, експерт обрахував ремонт саме тих приміщень і у тому вимірі, які були пошкоджені внаслідок залиття, та які виявлені експертом при візуальному огляді. Відтак факт завдання збитків підтверджено належними та допустимими доказами, як того вимагає положення статей 76, 89 ЦПК України. Натомість відповідач - власник квартири [ADDRESS] [PERSON] не надала суду жодних доказів, що залиття сталося внаслідок обставин непереборної сили, або інших доказів на спростування вказаних позивачем обставин. Враховуючи викладене, суд доходить висновку, що позивачеві дійсно була завдана майнова шкода внаслідок бездіяльності та неналежного виконання обов`язків відповідачем, щодо утримання своєї квартири. Таким чином, встановивши, що позивачем доведено розмір завданої шкоди, протиправність дій відповідача, причинний зв`язок між ними, що призвело до залиття нежитлового приміщення, а відповідачем - власником квартири [ADDRESS] [PERSON] не спростовано і не доведено відсутність своєї вини, суд доходить висновку, що завдана позивачу шкода підлягає відшкодуванню відповідачем [PERSON] . Відтак у позовних вимог ТОВ «Університетське видавництво ПУЛЬСАРИ» до [PERSON] слід відмовити. Згідно з п. 12 ч. 3 ст. 2 ЦПК України однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення. Згідно з ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. У відповідності до ч.1 ст. 141, п.1 ч.2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. З урахуванням часткового задоволення позову, з відповідача ( [PERSON] ) на користь позивача підлягає стягненню 25 250,10 грн судового збору сплаченого за подання позовної заяви (2270,00 грн * 47% = 1066,90 грн) та судових витрат понесених на проведення судової будівельно-технічної експертизи (23898,00 грн) та витребування доказів (285,20 грн). Таким чином, з відповідача [PERSON] на користь позивача необхідно стягнути судові витрати у розмірі 25 250, 10 грн.

Outcome: partial