Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-11 00:00:00

Зміст позовних вимог \~ \~ \~ \~Представник позивача Сумцов Є.С. у лютому 2025 року звернувся до суду із указаним позовом, мотивуючи вимоги тим, що [INFO] померла мати позивачки [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на все належне їй майно, зокрема, на квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] і належна спадкодавцю на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, зареєстроване за №1832 1/2 частина та на підставі свідоцтва про право власності на житло від 16.05.1994 - 1/2 частина. Позивачка звернулася до нотаріуса з приводу оформлення спадщини після смерті своєї матері, але у оформленні спадкових прав їй було відмовлено у зв`язку тим, що [PERSON] не проживала постійно разом з [PERSON] , та з пропуском строку для прийняття спадщини. За життя [PERSON] 04.10.2004 року склала заповіт, за яким все своє майно заповіла в рівних частинах кожному: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Про те, що мати склала заповіт, позивачка дізналася вже після її смерті у січні 2025 року, тобто після закінчення строку подання до нотаріуса заяви на прийняття спадщини. Посилаючись на вказані обставини, представник позивача просить суд визначити [PERSON] додатковий строк тривалістю 3 місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] у м. Харків, Харківської області. Процесуальні дії у справі Ухвалою суду від 25.02.2025 відкрито провадження за правилами загального позовного провадження та призначено справу до підготовчого судового засідання на 18.03.2025 Ухвалою суду від 18.03.2025 закрито підготовче провадження у вказаній справі та призначено до судового розгляду на 15.04.2025. 19.03.2025 представник відповідача подала заяву, у якій зазначила, що просить суд розглядати справу без її участі, щодо вирішення спору покладається на розсуд суду. У судове засідання 15.04.2025 сторони не з`явилися, представник позивача до початку судового засідання подав клопотання щодо витребування доказів. У судове засідання 12.05.2025 сторони також не з`явилися, представник позивача подав заяву, в якій позовні вимоги підтримав, просить позовну заяву задовільнити. Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, суд вважає, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню. Фактичні обставини справи встановлені судом та мотиви суду Судом установлено, що [INFO] померла [PERSON] у м. Харків Харківської області (а.с.5). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на усе належне їй майно, зокрема на квартиру,\~що знаходиться\~за адресою:\~ [ADDRESS] \~і належна\~спадкодавцю на\~підставі свідоцтва\~про право\~на спадщину\~за законом,\~зареєстроване за\~№1832\~ 1/2\~частина та\~на підставі\~свідоцтва про\~право власності\~на житло\~від 16.05.1994\~-\~1/2\~частина (а.с. 8). Із заповіту\~складеного [PERSON] \~ [INFO] \~та посвідченого державним нотаріусом Тростянецької державної нотаріальної контори Гребіником О.Д. вбачається, що все майно де б воно не знаходилось і з чого б воно не складалось і взагалі все те, що буде належати їй на день смерті і на що вона за законом матиме право заповіла в рівних частинах кожному: гр. [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (а.с.8 зв.). Із будинкової книги та відповіді наданої Виконавчим комітетом Тростянецької міської ради від 20.02.2025 №2002/10 вбачається, що [PERSON] , [INFO] , була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (а.с.9-11,12). Відповідно до повідомлення та Інформаційних довідок зі Спадкового реєстру від 04.03.2025 за №80324204 та №80324220 наданих державним нотаріусом Другої охтирської державної нотаріальної контори Воропай В.В. після смерті [PERSON] спадкова справа не заведена. Заповіт від її імені посвідчено 04.10.2004 року за реєстровим №3262 Тростянецькою районною державною нотаріальною конторою, який зберігається в Сумському обласному державному нотаріальному архіві (а.с. 30-34). Отже, судом установлено, що після смерті [PERSON] спадщину ніхто не прийняв. Згідно з частиною 1 статті 1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до положень статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Частиною першою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Строк прийняття спадщини установлений частиною 1 статті 1270 ЦК України і складає шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з вимогами частин 1, 3 статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу (шість місяців), не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом указаної норми позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини. Наведені позивачкою обставини про необізнаність щодо наявності заповіту, складеного 04.10.2004, суд вважає такими, що дійсно перешкодили позивачці звернутися до нотаріуса у встановлений строк для прийняття спадщини. Враховуючи відсутність інших спадкоємців, які прийняли спадщину, ці обставини в сукупності дійсно стали поважною причиною, яка перешкодила позивачці звернутися до нотаріуса у встановлений строк для прийняття спадщини. Подібна за змістом позиція висвітлена в постанові Верховного Суду від 06.09.2017 у справі №315/765/14-ц. Визначаючись щодо поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини суд враховує свободу заповіту, як фундаментальний принцип спадкового права. Особисте здійснення заповідачем права на заповіт шляхом вільного волевиявлення будучи належним чином вираженим, піддається правовій охороні і після смерті заповідача. Отже, воля спадкодавця щодо визначення у заповіті одним із спадкоємців [PERSON] , за яким остання має право в рівній частині з кожним із спадкоємців на належне майно померлої підлягає захисту шляхом надання додаткового строку на прийняття спадщини спадкоємцю. З огляду на встановлені судом обставини щодо неподання позивачкою до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, відсутність заперечень відповідача проти позову, виходячи із загальних засад цивільного судочинства, суд вважає розумним та справедливим визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини. Отже, позов підлягає задоволенню повністю.

Outcome: approved