Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-29 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив, що 05.05.2023 року між [PERSON] та ТОВ «Мілоан» був укладений кредитний договір №7654400, згідно з умовами якого відповідач отримав 7000 грн., зі сплатою процентів за користування кредитом та інших платежів та можливих штрафних санкцій, що передбачені Кредитним договором. Відповідно до графіку сплати кредитних коштів (Додаток №1 до кредитного договору) № 7654400 від 05.05.2023 р.) повернення кредиту та сплати комісії процентів Відповідачем не було внесено. \~ \~ \~ \~ТОВ «Мілоан» умови Кредитного договору виконав в повному обсязі, надав Відповідачеві кредит на потрібну йому суму. Відповідач зі свого боку не виконав умов Кредитного договору. Враховуючи ці обставини, умови чинного законодавства та п. 3.2.6. Кредитного договору № 7654400 від 05.05.2023 року - Позикодавець має право відступати, передавати, будь-яким іншим чином відчужувати, а також передавати в заставу свої права за цим договором (повністю або частково) на користь третіх осіб в будь-який час протягом строку дії цього Договору без згоди Позичальника. \~ \~ \~ \~ Укладаючи кредитний договір відповідач та ТОВ «Мілоан» вчинили дії, визначені ст.11 ст.12 ЗУ «Про електронну комерцію». Відповідач підписав кредитний договір шляхом використання електронного підпису одноразовим ідентифікатором. \~ \~ \~ \~Відповідно до умов кредитного договору, 05.05.2023 року між ТОВ «Мілоан» та ТОВ «ФК «Кредит-Капітал» відповідно до чинного законодавства України укладений Договір відступлення прав вимоги №103-МЛ від 28.08.2023 року. Відповідно до умов даного Договору відбулося відступлення права вимоги і за Кредитним договором № 7654400 від 05.05.2023 року, що укладений між ТОВ «Мілоан» та Відповідачем. Сума та розрахунок заборгованості за Кредитним договором № 7654400 від 05.05.2023 року було передано Позивачу від первинного кредитора ТОВ «Мілоан» згідно Договору відступлення прав вимоги №103-МЛ від 28.08.2023 року. Сума заборгованості Відповідача становить 29330 грн., відповідно до Витягу з реєстру Боржників до Договору відступлення прав вимоги №103-МЛ від 28.08.2023 р. З них: -прострочена заборгованість за сумою кредиту становить - 7000 грн.; -прострочена заборгованість за сумою відсотків становить 21000 грн.; -прострочена заборгованість за комісією становить 1330 грн. \~ \~ \~ \~Відповідачу було надіслано письмову претензію про погашення кредитної заборгованості. \~ \~ \~ \~У зв`язку з цим, позивач просить стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором №7654400 від 05.05.2023 року в сумі 29330 грн., а також судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 2422,40 грн.. Представник позивача в судове засідання не з`явився, однак до його початку надав заяву про розгляд справи без його участі. Позовні вимоги підтримав повністю та просив його задовольнити. Проти заочного розгляду справи не заперечував. Відповідач в\~судове засідання\~не з`явився,\~однак надав\~клопотання про\~перенесення судового\~засідання у\~зв`язку з\~тим,\~що на\~даний час\~перебуває на\~військовій службі\~і як\~військовослужбовець не\~має можливості\~брати участь\~у даному\~судовому засіданніпро що надав довідку військової частини [NUMBER] . \~ \~ \~ \~Але, вказані в заявах відповідачем причини його неявки не є поважними, а тому наявні підстави для розгляду даної справи в заочному порядку за відсутності відповідача з огляду на наступне. \~ \~ \~ \~Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру (п. 1\~ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). \~ \~ \~ \~Європейський суд з прав людини зауважував, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, від 21 жовтня 2010 року, § 47). \~ \~ \~ \~Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. \~ \~ \~ \~Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч. 1\~ст. 44 ЦПК України). \~ \~ \~ \~При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 4\~ст.263 ЦПК України). \~ \~ \~ \~У постанові Верховного Суду України 07 жовтня 2015 року в справі №6-1367цс15 зазначено, що «зупинення провадження у справі - це тимчасове припинення судом вчинення процесуальних дій під час судового розгляду із визначених у законі об`єктивних підстав, які перешкоджають подальшому розгляду справи і щодо яких неможливо передбачити їх усунення. Межі зупинення провадження у справі не повинні призводити до зменшення розумного строку розгляду справи». \~ \~ \~ \~У постанові Верховного Суду України від 01 лютого 2017 року в справі №6-1957цс16 висловлено позицію, що «межі зупинення провадження у справі не повинні призводити до зменшення розумного строку розгляду справи. Пунктом 1ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі». \~ \~ \~ \~Випадки, коли суд зобов`язаний зупинити провадження у справі, визначені у частині 1\~статті 251 ЦПК України. Відповідно п. 2 ч. 1 вказаної правової норми зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції. \~ \~ \~ \~Таким чином, процесуальний закон пов`язує необхідність зупинення провадження у справі не з наявністю воєнного стану в Україні, а з фактом перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції. \~ \~ \~ \~Вказана правова позиція узгоджується із постановою Верховного Суду від 21 грудня 2022 року в справі №456/2541/19. \~ \~ \~ \~Отже, для зупинення судом провадження у справі з підстав, передбачених п. 2 ч.1ст.251 ЦПК України, в матеріалах цивільної справи мають бути докази не лише перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, а й докази того, що такі підрозділи переведені на воєнний стан, зокрема безпосередньо приймають участь у виконанні бойових завдань. \~ \~ \~ \~Згідно наданої відповідачем довідки № 3.29/839 від 04.04.2024 року солдат [PERSON] перебуває на військовій службі у військовій частині [NUMBER] з 01.05.2023 року. \~ \~ \~ \~Матеріали справи та надана відповідачем довідка не містять відомостей про те, що військова частина, в якій проходить службу відповідач, бере безпосередню участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки та оборони, відсічі і стримування збройної агресії російської федерації на території України. \~ \~ \~ \~Окрім того, відповідач не вказав у своїх заявах про відкладення судових засідань у чому полягає передбачена законом неможливість розгляду даної справи на період знаходження його на військовій службі, враховуючи, що він не позбавлений можливості здійснити реалізацію наданих йому ЦПК України прав, зокрема, шляхом листування або приймати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів або мати представника. На підставі наявних у справі доказів, суд ухвалює рішення про заочний розгляд справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України. Крім того, у відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне або скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Згідно правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05.09.2022 року у справі № 1519/2-5034/11, провадження № 61-175сво21, аналіз постанови від 14.07.2021 року у справі № 496/1332/18 (провадження № 61-559св21) свідчить, що Верховний Суд погодився з тим, що датою постанови апеляційного суду є дата складання повного її тексту, оскільки справа була розглянута за відсутності учасників справи без проголошення скороченого судового рішення (вступної та резолютивної частин) та в цьому випадку застосовуються положення другого речення частини 5 ст. 268 ЦПК України. Тому Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду вважає, що відсутні підстави для відступу від висновку, викладеного у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 14.07.2021 року у справі № 496/1332/18 (провадження № 61-559св21). \~ \~ \~ \~За таких обставин, враховуючи, що сторони були належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи на 15.04.2025 року та від яких не надійшли клопотання про відкладення розгляду справи, а також враховуючи надмірне навантаження, яке виходить за межі фізичних можливостей (з грудня 2024 року працюють 7 суддів, враховуючи перебування суддів на лікарняних, у відпустках, відрядженнях і т.п., зміна територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану чотирьох районних судів Луганської області, розгляд судом справ Синельниківської виправної колонії № 94, розгляд суддею Прижигалінською Т.В. як слідчим суддею клопотань в рамках кримінальних проваджень, а також направлення на розгляд судових справ з Межівського районного суду Дніпропетровської області, який розташований на території прифронтової громади) суд позбавлений можливості розглянути справу у строки, передбачені національним законодавством. \~ \~ \~ \~Таким чином, датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення 30.04.2025 року. \~ \~ \~ \~Суд, дослідивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності, дійшов наступного висновку. Відповідно до ч.1\~ст.4 ЦПК України,\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно\~зі ст.12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи, і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Стаття 13 ЦПК України\~передбачає, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У статті 15 Цивільного кодексу України зазначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства. Отже, об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес, саме вони є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Згідно\~зі ст. 16 ЦК України,\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути:\~1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення;\~5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення;\~7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9)відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Крім того, згідно з частиною першою\~статті 81 ЦПК України,\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. За змістом частини першої\~статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Відповідно до ч.1 ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Частиною 2 статті 1054 ЦК України передбачено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 глави 71 Цивільного кодексу України, тобто норми про договір позики. За визначенням ч. 1\~ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно зі\~ст. 629 ЦК України,\~договір є обов`язковим для виконання сторонами. Визначення поняття зобов`язання міститься у ч. 1\~ст. 509 ЦК України, відповідно до якої, зобов`язання -\~це правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Судом встановлено, що 05.05.2023 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Мілоан» та [PERSON] був укладений Договір про споживчий кредит № 7654400, відповідно до умов якого товариство надало відповідачу грошові кошти, а відповідач зобов`язався повернути кредит, сплатити комісію за надання кредиту та проценти за користування кредитом у термін встановлений Договором та виконати інші зобов`язання у повному обсязі на умовах та в строки/терміни, що визначені Договором. Договір підписано електронним підписом. Пунктом 1.2 Договору передбачено, що сума кредиту становить 7000 грн. Кредит надається загальним строком на 105 днів з 05.05.2023 року. ( п.1.3 Договору), Пунктом 1.4 Договору передбачено, що Позичальник має повернути кредит, сплатити комісії за надання кредиту та проценти за користування кредитом в рекомендовану дату платежу 20.05.2023 року, але не пізніше дати остаточного погашення заборгованості 18.08.2023 року. Комісія за надання кредиту : 1330,00 грн., яка нараховується за ставкою 19.00 відсотків від суми кредиту одноразово в момент видачі кредиту. Проценти за користування кредитом протягом пільгового періоду : 2100,00 грн., які нараховуються за ставкою 2.0 відсотків від фактичного залишку кредиту за кожен день строку користування кредитом протягом пільгового періоду. Проценти за користування кредитом протягом поточного періоду : 18900,00 грн., які нараховуються за процентною ставкою 3.0 відсотків від фактичного залишку кредиту за кожен день строку користування кредитом протягом пільгового періоду. ( п.1.5.1., 1.5.2., 1.5.3 Договору). Згідно копії платіжного доручення № 99768211 від 05.05.2023 року, ТОВ «Мілоан» було виплачено на рахунок [PERSON] кошти в розмірі 7000,00 грн. згідно договору № 7654400. З виписки з особового рахунка за кредитним договором № 7654400 від 05.05.2023 року вбачається, що станом на 23.10.2024 року заборгованість не погашена. Сума заборгованості складає 29330 грн., яка складається з : -прострочене тіло кредиту - 7000 грн.; -прострочені відсотки - 21000 грн.; -заборгованість за комісіями - 1330 грн. \~ \~ \~ \~Згідно копії відступлення прав вимоги №103-МЛ від 28.08.2023 року, ТОВ «Мілоан» відтули право грошової вимоги ТОВ «Фінансова компанія «Кредит-Капітал», в тому числі за Договором №7654400 від 05.05.2023 року. Статтею 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. На підставі ч.1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлені договором. Згідно з ч. 1 ст.1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Частиною 1 статті 1056-1 ЦК України передбачено, що розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозиції, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Згідно зі ст. ст. 610, 612 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Боржник вважається таким, що прострочив виконання, якщо він не виконав його у строк, передбачений умовами договору або встановлений законом. Боржник, який прострочив зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливості виконання, що випадково настала після прострочення. Відповідно до ч. 1 ст.1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до ст. 625 Цивільного кодексу України. \~ \~ \~ \~Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини перша-третя статті 89 ЦПК України). \~ \~ \~ \~Таким чином, з огляду на вищевикладені обставини, судом встановлено, що відповідач порушив умови договору кредитного договору №7654400 від 05.05.2023 року, укладеного між ним та ТОВ «Мілоан», до позивача на законних підставах перейшло право вимоги до боржника, розмір заборгованості підтверджені документально, порушень ст. 61 Конституції України щодо наявності подвійної відповідальності судом не встановлено, однак позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Згідно з п.15 ст.14 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей»\~військовослужбовцям, призваним на військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період, на весь час їх призову, а військовослужбовцям під час дії особливого періоду, які брали або беруть участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, які перебували або перебувають безпосередньо в районах та у період здійснення зазначених заходів, - штрафні санкції, пеня за невиконання зобов`язань перед підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, у тому числі банками, та фізичними особами, а також проценти за користування кредитом не нараховуються, крім кредитних договорів щодо придбання майна, яке віднесено чи буде віднесено до об`єктів житлового фонду (житлового будинку, квартири, майбутнього об`єкта нерухомості, об`єкта незавершеного житлового будівництва, майнових прав на них), та/або автомобіля. \~ \~ \~ \~Отже, позовна вимога в частині стягнення прострочених відсотків в розмірі 21000 грн. задоволенню не підлягає. \~ \~ \~ \~Таким чином, суд вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором в розмірі 8330,00 грн., що включає тіло кредиту та заборгованість за комісіями. \~ \~ \~ \~Крім того, згідно ч.1,2 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються : у разі задоволення позову - на відповідача. У зв`язку з чим, суд вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 687,98 грн.. ( 8330 : 29330 х 2422,40). На підставі вищевикладеного,

Outcome: partial