Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-05 00:00:00

У березні 2025 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до Ковельської міської ради, в якому просив визначити йому додатковий строк два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Позов мотивований тим, що він, його мати [PERSON] та бабуся [PERSON] є співвласниками квартири [ADDRESS] . Після смерті [INFO] [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої увійшла частка матері у квартирі і частка його бабусі, яку [PERSON] успадкувала після смерті своєї матері шляхом спільного проживання з спадкодавцем, однак за життя свої спадкові права не зареєструвала. Позивач, як єдиний спадкоємець після смерті матері [PERSON] , має намір успадкувати частку матері у квартирі, однак пропустив строк, визначений законом для прийняття спадщини, оскільки вважав, що як співвласник квартири та єдиний спадкоємець прийняв спадщину автоматично. З урахуванням наведеного, посилаючись на відсутність спору щодо спадкової майна, позивач просив визначити додатковий строк для звернення в органи нотаріату із заявою про прийняття спадщини. Відповідно до вимог частини четвертої статті 274 ЦПК України визначено розглядати справу за правилами загального позовного провадження. В судове засідання позивач [PERSON] та його представник [PERSON] не з`явилися, клопотали про розгляд справи у їх відсутності. Від відповідача Ковельської міської ради надійшла заява про відсутність заперечень з приводу позову та розгляд справи у відсутності представника міської ради. У відповідності до частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось. Вивчивши матеріали справи суд дійшов висновку про задоволення позову з таких мотивів. За матеріалами справи позивач [PERSON] , [INFO] , є сином [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 03.07.1966 та витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища №00021987541 від 29.01.2019. Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 09.07.1998 квартира [ADDRESS] на праві власності належить позивачу [PERSON] , його матері [PERSON] та його бабі [PERSON] . [PERSON] померла [INFO] (свідоцтво про смерть серії [NUMBER] видане повторно 21.12.2016 відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Ковелю реєстраційної служби Ковельського міськрайонного управління юстиції Волинської області). Спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася, заповіти від її імені не посвідчувалися (Інформаційні довідки зі Спадкового реєстру № 80454460 та № 80454470 від 14.03.2025) Мати позивача [PERSON] померла [INFO] (свідоцтво про смерть серії [NUMBER] видане 22.08.2024 Ковельським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Ковельському районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції). Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, яке складається із частки у квартирі [ADDRESS] , яке позивач має намір успадкувати як єдиний спадкоємець першої черги. На час смерті матері позивач був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] (відмітка про реєстрацію в паспорт громадянина України серії [NUMBER] ). Суд перевірив та встановив відсутність інших спадкоємців після смерті [PERSON] , окрім її сина (позивача). З Інформаційних довідок зі спадкового реєстру № 80454386 та № 80454445 від 14.03.2025 встановлено, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася, заповіти від її імені не посвідчувалися. За відомостями реєстру Ковельської територіальної громади № 1259 від 22.04.2025 у спірній квартирі зареєстрованих осіб немає. Відповідно до статті 1216 ЦК спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (статті 1217, 1218 ЦК). У разі відсутності заповіту майно спадкується за законом. Спадкоємцями першої черги за законом відповідно до вимог статті 1261 ЦК є діти спадкодавця. Відповідно до частини п`ятої статті 1268 ЦК незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (статті 1269 ЦК України). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). Часом відкриття спадщини в силу статті 1220 ЦК України є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Таким чином, закон вимагає від спадкоємця, який бажає прийняти спадщину і не проживав із спадкодавцем, подати протягом шести місяців з дня смерті особи заяву про прийняття спадщини. У такий спосіб досягається стабільність суспільних відносин не лише у спадкових правовідносинах, але й у відносинах щодо набуття і подальшої реалізації права власності. Згідно зі статтею 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини. Позивач є єдиним спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері. Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові №127/12911/18 від 02.11.2020 зазначив: «оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду». Наведені у позовній заяві причини неприйняття спадщини у визначений законодавством строк на переконання суду є поважними. Ураховуючи викладене, суд вважає можливим визначити позивачу додатковий строк два місяці для реалізації спадкових прав. Судові витрати слід зашити за позивачем.

Outcome: approved