Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-06 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду із позовом про стягнення із страхової компанії - Приватне акціонерне товариство «Страхова Компанія «Саламандра» інфляційних втрат та трьох відсотків річних у межах строків позовної давності із за невиконання відповідачем договору страхування в строки, встановлені цим договором. Позивач свій позов обгрунтував наступним. 09.01.2019 між позивачем та відповідачем було укладено договір КАСКО № 1412.0000368 добровільного страхування наземного транспорту, за умовами якого встановлювалась страхова сума у розмірі 730000,00 грн. із 0% франшизи у випадку пошкодження автомобіля BMW 528i, державний номерний знак: [NUMBER] , номер кузова: [NUMBER] , 2014 року випуску, білого кольору. Згідно протоколу\~про адміністративне\~правопорушення від\~16.04.2019\~серії БД\~№ 201759,\~позивач ( [PERSON] )\~16.04.2019\~о 20.03\~год.,\~керуючи автомобілем\~BMW\~528i, державний номерний знак: [NUMBER] , номер кузова: [NUMBER] , 2014 року випуску, білого кольору в м. Черкаси, по вул. Десантників, 10, не вибрав безпечної швидкості руху,\~не дотримався\~безпечної дистанції,\~та скоїв\~зіткнення з\~автомобілем ГАЗ\~33021,\~державний номерний\~знак [NUMBER] ,\~який зупинився\~попереду,\~чим порушив\~пункти 2.3б,\~12.1,13.1 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306. У цьому ж протоколі про адміністративне правопорушення від 16.04.2019 серії БД № 201759 вказано, що при дорожньо-транспортній пригоді автомобілі отримали механічні пошкодження з матеріальними збитками. Означена дорожньо-транспортна\~пригода сталась\~внаслідок того,\~що автомобіль\~ГАЗ 33021,\~державний номерний\~знак [NUMBER] \~здійснив різке\~гальмування через\~пішохода,\~що вийшов\~на дорогу.\~В цей\~час йшов\~дощ,\~а вуличне\~освітлення було\~відсутнє.\~Внаслідок дорожньо-транспортної\~пригоди у\~автомобілі [PERSON] \~спрацювали подушки\~безпеки,\~паски безпеки,\~а двигун\~автомобіля заглох.\~Відразу було\~викликано патрульну\~поліцію та\~здійснено дзвінок\~до Приватного\~акціонерного товариства\~«Страхова Компанія\~«Саламандра» за\~номером «209».\~Приблизно 20.30\~ 20.40\~год.\~на місце\~пригоди прибув аварійний комісар Приватного акціонерного товариства «Страхова Компанія «Саламандра»-\~фізична особа-підприємець\~ [PERSON] ,\~який провів\~огляд та фіксацію видимих пошкоджень транспортного засобу. Після оформлення дорожньо- транспортної пригоди працівниками патрульної поліції (близько 23.30 год.), автомобіль був евакуйований на евакуаторі, який викликало Приватне акціонерне товариство «Страхова Компанія «Саламандра», на найближчу стоянку. 17.04.2019\~фізичною-особою\~підприємцем \~суб`єктом оціночної\~діяльності [PERSON] , що був залучений Приватним акціонерним товариством «Страхова Компанія «Саламандра», складено протокол огляду транспортного засобу, яким констатовано наявність відповідних зазначених у ньому ушкоджень. 24.04.2019 між [PERSON] та Приватним акціонерним товариством «Страхова Компанія «Саламандра» укладено додатковий договір № 1 до договору від 09.01.2019, яким укладено договір КАСКО № 1412.0000368 добровільного страхування наземного транспорту, в частині зміни реквізитів сторін. 26.04.2019 [PERSON] в судовому засіданні стосовно ДТП вину визнав, тому постановою Соснівського районного суду м. Черкаси від цієї ж дати (справа № 712/5668/19, провадження № 3/712/1424/19) щодо нього застосовано адміністративне стягнення, при цьому судом констатовано, що при дорожньо-транспортній пригоді автомобілі отримали механічні пошкодження з матеріальними збитками (http://www.reyestr.court.gov.ua/Review/81459721). 22.05.2019\~фізичною-особою\~підприємцем \~суб`єктом оціночної\~діяльності [PERSON] на\~замовлення Приватного\~акціонерного товариства\~«Страхова Компанія\~«Саламандра» складено\~звіт №\~59/19\~про оцінку\~автомобіля BMW\~528i,\~державний номерний\~знак: [NUMBER] , номер кузова: [NUMBER] , 2014 року випуску, білого кольору станом на 17.04.2019 з метою визначення ринкової вартості автомобіля на момент дорожньо-транспортної пригоди, визначення відновлювального ремонту, визначення коефіцієнту фізичного зносу складників, визначення вартості відновлювального ремонту з урахуванням коефіцієнту фізичного зносу складників та визначення вартості матеріального збитку без урахування величини втрати товарної вартості. У вказаному\~звіті зазначено,\~що первинний\~огляд автомобіля\~після дорожньо-\~транспортної пригоди\~проводився 17.04.2019\~та 24.04.2019,\~а заміні\~повністю підлягають:\~капот,\~передній бампер,\~фари,\~повітряпровід передній\~лівий,\~патрубок вентиляції\~лівий,\~декоративні гратки, замок лівий капоту, передня ліва боковина (крило), кронштейн кріплення передньої\~боковини,\~облицювання передньої\~арки,\~повітряпровід радіатора,\~з`єднана стійка\~передня,\~опора щита\~ліва та\~права,\~конденсатор,\~кріплення верхнє\~радіатора,\~кріплення радіатора ліве, подушка безпеки водія, пас безпеки передній лівий, фіксатор паса безпеки, кабель АКБ, гнучка тяга замка, подушка безпеки ліва верхня, а права передня боковина (крило) та перекіс в проймі капоту підлягають ремонту та усуненню перекосу відповідно. Фізичною-особою\~підприємцем \~суб`єктом оціночної\~діяльності [PERSON] зроблено висновок, що вартість матеріального збитку внаслідок дорожньо-транспортної пригоди 16.04.2019 становить 242426,94 грн., а вартість відновлювального ремонту складає 454369,08 грн. В судове засідання позивач та адвокат позивача не з`явилися, адвокат позивача направила до суду заяву про розгляд без участі, позовні вимоги підтримала в повному обсязі. Представник відповідача в судове засідання не з"явився, будучи повідомленим про час та місце розгляду справи. Ухвалою суду закрито підготовче судове засідання та справа призначена до судового розгляду на 23.05.2024 року на 11.00 год. Судом встановлено наступне. 09.01.2019 між позивачем та відповідачем було укладено договір КАСКО № 1412.0000368 добровільного страхування наземного транспорту, за умовами якого встановлювалась страхова сума у розмірі 730000,00 грн. із 0% франшизи у випадку пошкодження автомобіля BMW 528i, державний номерний знак: [NUMBER] , номер кузова: [NUMBER] , 2014 року випуску, білого кольору. Згідно протоколу\~про адміністративне\~правопорушення від\~16.04.2019\~серії БД\~№ 201759,\~позивач ( [PERSON] )\~16.04.2019\~о 20.03\~год.,\~керуючи автомобілем\~BMW\~528i, державний номерний знак: [NUMBER] , номер кузова: [NUMBER] , 2014 року випуску, білого кольору в м. Черкаси, по вул. Десантників, 10, не вибрав безпечної швидкості руху,\~не дотримався\~безпечної дистанції,\~та скоїв\~зіткнення з\~автомобілем ГАЗ\~33021,\~державний номерний\~знак [NUMBER] ,\~який зупинився\~попереду,\~чим порушив\~пункти 2.3б,\~12.1,13.1 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306. У цьому ж протоколі про адміністративне правопорушення від 16.04.2019 серії БД № 201759 вказано, що при дорожньо-транспортній пригоді автомобілі отримали механічні пошкодження з матеріальними збитками. Означена дорожньо-транспортна\~пригода сталась\~внаслідок того,\~що автомобіль\~ГАЗ 33021,\~державний номерний\~знак [NUMBER] \~здійснив різке\~гальмування через\~пішохода,\~що вийшов\~на дорогу.\~В цей\~час йшов\~дощ,\~а вуличне\~освітлення було\~відсутнє.\~Внаслідок дорожньо-транспортної\~пригоди у\~автомобілі [PERSON] \~спрацювали подушки\~безпеки,\~паски безпеки,\~а двигун\~автомобіля заглох.\~Відразу було\~викликано патрульну\~поліцію та\~здійснено дзвінок\~до Приватного\~акціонерного товариства\~«Страхова Компанія\~«Саламандра» за\~номером «209».\~Приблизно 20.30\~ 20.40\~год.\~на місце\~пригоди прибув аварійний комісар Приватного акціонерного товариства «Страхова Компанія «Саламандра»-\~фізична особа-підприємець\~ [PERSON] ,\~який провів\~огляд та фіксацію видимих пошкоджень транспортного засобу. Після оформлення дорожньо- транспортної пригоди працівниками патрульної поліції (близько 23.30 год.), автомобіль був евакуйований на евакуаторі, який викликало Приватне акціонерне товариство «Страхова Компанія «Саламандра», на найближчу стоянку. 17.04.2019\~фізичною-особою\~підприємцем \~суб`єктом оціночної\~діяльності [PERSON] , що був залучений Приватним акціонерним товариством «Страхова Компанія «Саламандра», складено протокол огляду транспортного засобу, яким констатовано наявність відповідних зазначених у ньому ушкоджень. 24.04.2019 між [PERSON] та Приватним акціонерним товариством «Страхова Компанія «Саламандра» укладено додатковий договір № 1 до договору від 09.01.2019, яким укладено договір КАСКО № 1412.0000368 добровільного страхування наземного транспорту, в частині зміни реквізитів сторін. 26.04.2019 [PERSON] в судовому засіданні стосовно ДТП вину визнав, тому постановою Соснівського районного суду м. Черкаси від цієї ж дати (справа № 712/5668/19, провадження № 3/712/1424/19) щодо нього застосовано адміністративне стягнення, при цьому судом констатовано, що при дорожньо-транспортній пригоді автомобілі отримали механічні пошкодження з матеріальними збитками (http://www.reyestr.court.gov.ua/Review/81459721). 22.05.2019\~фізичною-особою\~підприємцем \~суб`єктом оціночної\~діяльності [PERSON] на\~замовлення Приватного\~акціонерного товариства\~«Страхова Компанія\~«Саламандра» складено\~звіт №\~59/19\~про оцінку\~автомобіля BMW\~528i,\~державний номерний\~знак: [NUMBER] , номер кузова: [NUMBER] , 2014 року випуску, білого кольору станом на 17.04.2019 з метою визначення ринкової вартості автомобіля на момент дорожньо-транспортної пригоди, визначення відновлювального ремонту, визначення коефіцієнту фізичного зносу складників, визначення вартості відновлювального ремонту з урахуванням коефіцієнту фізичного зносу складників та визначення вартості матеріального збитку без урахування величини втрати товарної вартості. У вказаному\~звіті зазначено,\~що первинний\~огляд автомобіля\~після дорожньо-\~транспортної пригоди\~проводився 17.04.2019\~та 24.04.2019,\~а заміні\~повністю підлягають:\~капот,\~передній бампер,\~фари,\~повітряпровід передній\~лівий,\~патрубок вентиляції\~лівий,\~декоративні гратки, замок лівий капоту, передня ліва боковина (крило), кронштейн кріплення передньої\~боковини,\~облицювання передньої\~арки,\~повітряпровід радіатора,\~з`єднана стійка\~передня,\~опора щита\~ліва та\~права,\~конденсатор,\~кріплення верхнє\~радіатора,\~кріплення радіатора ліве, подушка безпеки водія, пас безпеки передній лівий, фіксатор паса безпеки, кабель АКБ, гнучка тяга замка, подушка безпеки ліва верхня, а права передня боковина (крило) та перекіс в проймі капоту підлягають ремонту та усуненню перекосу відповідно. Фізичною-особою\~підприємцем \~суб`єктом оціночної\~діяльності [PERSON] зроблено висновок, що вартість матеріального збитку внаслідок дорожньо-транспортної пригоди 16.04.2019 становить 242426,94 грн., а вартість відновлювального ремонту складає 454369,08 грн. З огляду на вказане, [PERSON] повністю виконав вимоги договору від 09.01.2019 КАСКО № 1412.0000368 добровільного страхування наземного транспорту, а саме ним: 1)Відразу повідомлено страховика про подію за номером 209; 2)Дотримано процедуру оформлення документації про подію органом Національної поліції; 3)Відразу після події автомобіль оглянуто аварійним комісаром, який був викликаний Приватним акціонерним товариством «Страхова Компанія «Саламандра» на місце пригоди негайно; 4)Транспортовано авто\~до місця\~ремонту,\~що було\~визначено страховиком\~-\~станцію технічного обслуговування у фізичної особи-підприємця [PERSON] (РНОКПП: [NUMBER] , адреса: [ADDRESS] ); 5)Подані документи,\~що визначені\~пунктом 3.1\~договору від\~09.01.2019\~КАСКО №\~1412.0000368\~добровільного страхування\~наземного транспорту,\~які підтверджують\~настання та обставини випадку: повідомлення про випадок, пояснення [PERSON] , два акти огляду автомобіля оцінювачем, звіт про оцінку пошкоджень підготовлений на замовлення Приватного акціонерного товариства «Страхова Компанія «Саламандра», протокол про адміністративне правопорушення, постанова про притягнення до адміністративної відповідальності, велика кількість фото. Пунктом 4.1.\~договору від\~09.01.2019\~КАСКО №\~1412.0000368\~добровільного страхування наземного транспорту передбачено, що строк прийняття рішення страховиком за страховим випадком становить 5 днів за випадком пошкодження авто з дня збору необхідного пакету документів відповідно до розділу 3 цього договору. При цьому, пунктом 4.2. договору від 09.01.2019 КАСКО № 1412.0000368 добровільного страхування\~наземного транспорту\~передбачено,\~що подія\~є страховим\~випадком,\~якщо вона\~сталась протягом\~оплаченого періоду\~страхування,\~підпадає під\~страхове покриття\~та не\~є виключенням\~зі страхових\~випадків.\~Означений період\~в момент\~коли настала\~пригода був\~оплачений, подія підпадає під страхове покриття та не є виключенням зі страхових випадків а тому - подія із автомобілем позивача була страховим випадком. Проте, в порушення пункту 4.4. договору від 09.01.2019 КАСКО № 1412.0000368 добровільного страхування наземного транспорту відповідачем не було складено страховий акт, тобто, не було прийнято рішення про виплату страхового відшкодування. Пунктом 4.3. договору від 09.01.2019 КАСКО № 1412.0000368 добровільного страхування наземного транспорту визначено, що розмір страхового відшкодування за випадком пошкодження авто визначається виходячи із вартості відновлювальних робіт. Отже, Приватне акціонерне товариство «Страхова Компанія «Саламандра» володіючи складеним на її замовлення звітом фізичної-особи підприємця суб`єкта оціночної діяльності [PERSON] від 22.05.2019 № 59/19 про оцінку автомобіля BMW 528i, державний номерний знак: [NUMBER] , номер кузова: [NUMBER] , 2014 року випуску, білого кольору, де визначено вартість відновлювальних робіт володіла повним обсягом необхідних документів для здійснення страхового відшкодування, це відшкодування позивачу так і не було виплачене ні в розумні строки, а в подальшому узагалі, що спричинило підставу у позивача судитися., щоби захистити свої права. З 23 квітня 2020 (дата відкриття провадження в справі № 711/2797/20) позивач судився з Приватним акціонерним товариством «Страхова Компанія «Саламандра», яке, між іншим усіляко пробувало уникати відповідальності у зв`язку з чим судовий розгляд в І інстанції тривав у Придніпровському районному суді м. Черкаси по 26 грудня 2022 року (фактично по 18.01.2023 року по дату складення повного рішення. І лише 19.04.2023 в правовідношенні поклав крапку Черкаський апеляційний суд, який залишив без зміни рішення суду І інстанції, а апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Страхова Компанія «Саламандра» відхилив. Договірне зобов`язання Приватним акціонерним товариством «Страхова Компанія «Саламандра» перед позивачем було виконане лише в першій декаді травня 2023 року, тобто увесь цей час Приватне акціонерне товариство «Страхова Компанія «Саламандра» користування чужими коштами грошима позивача, а коли все таки їх виплатила, вони були істотно знецінені із-за інфляційних процесів. Так лише в травні 2023 року позивачу Приватним акціонерним товариством «Страхова Компанія «Саламандра» було виплачено згідно рішення суду 283900 (двісті вісімдесят три тисячі дев`ятсот) гривень за договором КАСКО добровільного страхування наземного транспорту №1412.0000368 від 09.01.2019 року, які так чи інакше добросовісно мали б бути позивачу виплаченими до середини червня 2019 року. Тобто, Приватне акціонерне товариство «Страхова Компанія «Саламандра» з за розрахунком з червня 2019 р. користується чужими коштами, тобто грошима позивача. Термін «користування чужими коштами» може використовуватися у двох значеннях. Перше - це одержання боржником (як правило, за плату) можливості правомірно не сплачувати кредитору борг протягом певного часу. Друге значення - прострочення грошового зобов`язання, коли боржник повинен сплатити гроші, але неправомірно не сплачує їх. Наслідки прострочення грошового зобов`язання, коли боржник повинен сплатити грошові кошти, але неправомірно не сплачує їх, врегульовані законодавством. - відповідно до частини другої\~статті 625 ЦК України, згідно якої\~боржник зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням установленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Якщо страхова компанія - боржник порушує зобов`язання з виплати грошових коштів особі унаслідок настання страхового випадку, тобто, які має сплатити застрахованій особі, то тоді в цій частині між страховою компанією - боржником та отримувачем страхового відшкодуваннин регулятивні відносини трансформуються в охоронні. Інакше кажучи настає відповідальність боржника - обов`язок щодо сплати процентів відповідно до\~статті 625 ЦК України\~у розмірі, встановленому\~законом\~або договором. У\~статті 625 ЦК України\~визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання (пункт 17 постанови Великої Палати Верховного Суду від 11.04.2018 у справі № 758/1303/15-ц). Тому наслідки порушення грошового зобов`язання не можуть залежати від того, з яких підстав виникло грошове зобов`язання: з позадоговірних чи договірних відносин, або з якого саме договору. Наприклад, якщо боржник не сплатив гроші за куплене майно, надані послуги в певній сумі, то прострочення грошового зобов`язання не змінює його розміру, яке залишається без змін незалежно від часу прострочення, але в боржника виникає додатковий обов`язок щодо сплати річних процентів, нарахованих відповідно до\~статті 625 ЦК України. Порушення грошового зобов`язання є однаковими незалежно від того, з якого договору таке зобов`язання виникло: з договору купівлі-продажу, договору про виконання робіт, кредитного договору, договору страхування тощо. Отже, у разі порушення боржником зобов`язання з повернення кредиту настає відповідальність - обов`язок сплатити проценти відповідно до\~статті 625 ЦК України, які є\~у розмірі, встановленому\~законом\~або договором. Відповідно до\~статті\~625\~Цивільного кодексу України\~боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Отже, стягненню підлягає сума згідно нижченаведеного розрахунку його розмір такий: Розрахунок інфляційного знецінення з 30.05.2020 по 30.05.2023 3 роки позовної давності Розраховано 137 078,49 грн. інфляційного знецінення із заборгованості за зобов`язанням:\~283\~900,00\~грн. Розрахунок трьох процентів річних з 30.05.2020 по 30.05.2023 3 роки позовної давності: Сума розрахованих трьох відсотків річних:\~25\~560,50\~грн., бо - Заборгованість за зобов`язаннями:\~283\~900,00\~грн. Отже, станом на\~29.05.2023 року загальна сума вимог 3 процентів річних дорівнює 25\~560,50 грн.. Сумарний розмір, що підлягає стягненню за розрахунком позивача становить 137\~078,49 грн. + 25\~560,50 грн. = 162\~638,99 грн. (округлено - 162\~639 грн.). Отже, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що спір між сторонами виник з приводу неналежного виконання договірного зобов`язання щодо строків виплати розміру страхового відшкодування, який знецінився у зв`язку з інфляційними процесами і на який нараховується три відсотки річних. Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Так, позивач позов пред`явив в розгляд Придніпровському районному суду м. Черкаси, який ухвалою від 06 червня 2023 року вирішив, що пред`явлений позивачем позов підсудний Бабушкінському районному суду м. Дніпропетровська (49000, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 57), проте 23 серпня 2023 року Черкаський апеляційний суд у складі колегії суддів: Гончар Н.І., Сіренка Ю.В., Фетісової Т.Л. постановив, що пред`явлений позов підлягає розгляду по першій інстанції згідно витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, згідно якого місцезнаходженням ПрАТ «Страхова Компанія «Саламандра» є не м. Дніпро, Шевченківський район, вул. Короленка, 21, а м. Полтава, вул. Колективна, 10, в Октябрському районному суді м. Полтави унаслідок чого Октябрським районним судом м. Полтави позов 13.11.2023року після усунення недоліків позовної заяви і прийнято до провадження (ухвала про це від 13.11.2023року). Відповідно до ст. 81 ЦПК України, - кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Велика Палата Верховного Суду вже звертала увагу, що нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних відповідно до\~статті 625 ЦК України\~є мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки такі сплати виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у компенсації матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів при отриманні компенсації боржника за неналежне виконання зобов`язання. Такі висновки сформульовані, зокрема, в постановах Великої Палати Верховного Суду від 19.06.2019 у справі № 646/14523/15-ц, від 18.03.2020 у справі № 902/417/18 (пункт 8.35). Також, загальною ознакою цивільно-правової відповідальності є її компенсаторний характер. Заходи цивільно-правової відповідальності на підставі статті 625 ЦК України спрямовані не на покарання боржника, а на відновлення майнової сфери потерпілого від правопорушення. Одним з принципів цивільного права є компенсація майнових втрат особи, що заподіяні правопорушенням, вчиненим іншою особою (постанова Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 у справі № 902/417/18 (пункт 8.22)). Компенсаторний характер процентів, передбачених\~статтею 625 ЦК України, розглядається виключно як міра відповідальності боржника за допущене прострочення. Розмір процентів як відповідальності за прострочення виконання грошового зобов`язання може бути зменшений судом (пункт 8.38 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 у справі № 902/417/18). Отже, в охоронних правовідносинах права та інтереси позивача забезпечені частиною другою\~статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання. Вказаний висновок сформульований в постановах Великої Палати Верховного Суду від 28.03.2018 у справі № 444/9519/12 (пункт 54) та від 04.02.2020 у справі № 912/1120/16 (пункт 6.19). Позивач вважає, що такий висновок поширюється на усякі договори, що підлягають безумовному виконанню в конкретний строк. Цивільний договір як домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, виявляє автономію волі учасників щодо врегулювання їхніх відносин згідно з розсудом і у межах, встановлених\~законом, тобто є актом встановлення обов`язкових правил для сторін, індивідуальним регулятором їхньої поведінки. Приписи частин другої та третьої статті\~6\~і статті\~627 ЦК України\~визначають співвідношення між актами цивільного законодавства та договором, зокрема ситуації, коли сторони у договорі можуть відступити від положень актів цивільного законодавства та врегулювати свої відносини на власний розсуд і коли вони не вправі цього робити. Близько про це ж саме сформульовані правові висновки у пунктах 22, 23 постанови Великої Палати Верховного Суду від 13.07.2022 у справі № 363/1834/17. У частині третій\~статті 6 ЦК України\~зазначено, що сторони в договорі можуть відступити від положень актів цивільного законодавства і врегулювати свої відносини на власний розсуд; сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами. Тобто частина третя\~статті 6 ЦК України\~не допускає встановлення договором умов, які не відповідають закону. У\~статті 627 ЦК України\~зазначено, що відповідно до\~статті 6 цього Кодексу\~сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Отже, ця стаття також не допускає свободу договору в частині порушення, зокрема, вимог\~ЦК України\~та інших актів цивільного законодавства. Тому сторони не можуть з посиланням на принцип свободи договору домовитись про те, що їхні відносини будуть регулюватися певною нормою\~закону\~за їхнім вибором, а не тією нормою, яка регулює їхні відносини виходячи з правової природи останніх. Зазначене не означає, що сторони не можуть домовитися про те, що в разі прострочення виплати страхового відшкодування страхова компанія - боржник сплачує застрахованій особі проценти саме як міру відповідальності, зокрема в тому ж розмірі, який передбачений положенням статті 625 ЦК України або в іншому розмірі. Водночас така домовленість за правовою природою є домовленістю про сплату процентів річних у визначеному договором розмірі на підставі\~статті 625 ЦК України, і цей розмір може зменшити суд.\~Проценти за прострочення як вбачається нараховуються після спливу строку виплати страхового відшкодування і до моменту повного фактичного виплати страхового відшкодування. Проценти, які можуть бути нараховані, безумовно є мірою цивільно-правової відповідальності страхової компанії боржника та сплачуються відповідно до положень\~статті 625 ЦК України. Принципи справедливості, добросовісності та розумності передбачають, зокрема, обов`язок особи враховувати потреби інших осіб у цивільному обороті, проявляти розумну дбайливість і добросовісно вести переговори (див. пункт 6.20 постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.05.2020 у справі № 910/719/19). Отже, сторони повинні сумлінно та добросовісно співпрацювати з метою належного виконання укладеного договору. Кредитор у зобов`язанні має створити умови для виконання боржником свого обов`язку, для чого вчиняє не тільки дії, визначені договором, актами цивільного законодавства, але й ті, які випливають із суті зобов`язання або звичаїв ділового обороту (див. частину першу\~статті 613 ЦК України). Вказаного висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13.07.2022 у справі № 363/1834/17 (пункт 57). Конституційний Суд України в Рішення від 22.06.2022 у справі № 3-188/2020(455/20) вказав, що приписи частини другої\~статті 625 ЦК України, першого\~речення частини першої\~статті 1050 ЦК України\~та частини першої\~статті 1048 ЦК України\~регулюють різні за змістом правовідносини, які не є взаємовиключними, адже за загальним правилом (частина перша\~статті 622 цього Кодексу), якщо інше не встановлено в договорі або\~законі, застосування заходів цивільної відповідальності не звільняє боржника від виконання зобов`язань за договором у натурі. Саме тому, що приписи частини другої статті\~625\~та частини першої статті\~1048 ЦК України\~регулюють різні за змістом відносини, які не є взаємовиключними, кредитор після прострочення повернення кредиту може вимагати як сплати процентів за прострочення виконання грошового зобов`язання (які нараховуються за\~статтею 625 ЦК України\~як наслідок неправомірної поведінки боржника), так і сплати кредиту та процентів за наданий кредит, нарахованих до настання строку повернення кредиту (які нараховуються за\~статтею 1048 ЦК України\~як наслідок правомірної поведінки сторін). Між сторонами правовідносин по кредиту, зрозуміло, що не було, бо правовідносини сторін це договір страхування цивільно-правової відповідальності страхових випадків, тому очевидно, що відповідальність страхової компанії боржника є лише в аспекті, який регулюється положенням статті 625 ЦК України (у випадку прострочення виплати страхового відшкодування). Конституційний Суд України у вказаному рішенні наголосив, що забезпечення сталості та єдності судової практики є основоположною функцією Верховного Суду (частина перша\~статті 36 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»), яку не може здійснювати інший орган державної влади, зокрема Конституційний Суд України (останній абзац пункту 8 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 22.06.2022 у справі № 3-188/2020(455/20)). Виконуючи це завдання, саме Верховний Суд здійснює тлумачення та застосування норм\~ЦК України\~й інших\~Законів України, а Конституційний Суд України вирішує питання про конституційність цих норм, зокрема за конституційними скаргами, та здійснює офіційне тлумачення\~Конституції України\~(пункти 1, 2 частини першої статті\~150, стаття\~1511\~Конституції України, пункти 1, 2, 9 частини першої\~статті 7 Закону України «Про Конституційний Суд України»). Саме тому, ураховуючи практику застосування статті 625 ЦК України, зокрема, Верховним Судом, суд вважає, що позивач має право на позов до страхової компанії боржника про стягнення процентів по простроченому грошовому зобов`язанню із-за невчасної виплати позивачу за договором страхування по факту страхового випадку, який безумовно місце мав і по якому позивач вживав усіх доступних та законних заходів і створював усі необхідні та достатні умови для виконання боржником свого обов`язку, для чого вчиняв не тільки дії, визначені договором, актами цивільного законодавства, але й ті, які випливають із суті зобов`язання або звичаїв ділового обороту - до дня виплати страхового відшкодування в першій декаді травня 2023 року. Так, позивач раніше позову про стягнення процентів за положеннями ст. 625 ЦК України не подавав та й подати не міг, бо неможливо ж було до травня 2023 р. розрахувати їх розмір, в той же час ці проценти є складовою грошового зобов`язання. Таким чином суд вважає, що позивач вправі стягнути з червня 2019 по травень 2023 (включно) інфляційні втрати та три проценти річних від суми 283900 грн. за положеннями ст. 625 ЦК України, яке в той же час є додатковим грошовим зобов`язанням Приватного акціонерного товариства «Страхова Компанія «Саламандра» за невчасне виконання договору страхування.. Згідно з частиною другою\~статті\~625\~Цивільного кодексу України\~боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення. Сума боргу з урахуванням індексу інфляції повинна розраховуватися, виходячи з індексу інфляції за кожний місяць (рік) прострочення, незалежно від того, чи був в якийсь період індекс інфляції менше одиниці (тобто мала місце не інфляція, а дефляція) постанова Вищого господарського суду України від 05.04.2011 №\~23/466 та лист Верховного Суду України "Рекомендації щодо порядку застосування індексів інфляції при розгляді судових справ" від 03.04.1997 № 62-97р. Інфляційні втрати розраховуються шляхом множення суми заборгованості на сукупний індекс інфляції за період прострочення платежу. При цьому сума боргу, яка виникла з 1 по 15 день відповідного місяця, індексується з врахуванням цього місяця, а якщо сума боргу виникла з 16 по 31 день місяця, розрахунок починається з наступного місяця. Аналогічно, якщо погашення заборгованості здійснено з 1 по 15 день відповідного місяця, інфляційні втрати розраховуються без врахування цього місяця, а якщо з 16 по 31 день місяця, то інфляційні втрати розраховуються з врахуванням даного місяця (Про практику застосування Вищим господарським судом України у розгляді справ окремих норм матеріального права від 17.07.2012 № 01-06/928/2012). Передбачене законом право кредитора вимагати сплати боргу з урахуванням індексу інфляції є способами захисту його майнового права та інтересу, суть яких полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів. Таким чином, інфляційне збільшення нараховується на суму боргу і є видом відшкодування втрат при недобросовісному виконанні грошових зобов`язань. Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (стаття\~599\~ЦК України). При цьому чинне законодавство не пов`язує припинення грошового зобов`язання з наявністю судового рішення про стягнення боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції чи відкриттям виконавчого провадження з примусового виконання такого рішення (див. постанови Верховного Суду України від 04.07.2011 №\~13/210/10 та від 12.09.2011 №\~6/433-42/183 і постанову Вищого господарського суду України від 16.03.2011 №\~11/109). Таким чином суд дійшов до висновку, дослідивши докази в справі, що надані позивачем як належні та допустимі, що у сукупності дало суду змогу дійти висновку про наявність обставин в справі, які входять до предмета доказування та підлягають визнанню та задоволенню судом, а тому, тим самим суд вирішив позов задовольнити повністю.

Outcome: approved