Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-13 00:00:00

Так, в провадженні Дергачівського районного суду Харківської області перебуває цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа: Приватний нотаріус Харківського нотаріального округу Коробець Олена Миколаївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позивач, [PERSON] в позовній заяві просить суд визначити їй додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , [INFO] , померлого [INFO] , терміном в один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування\~позовної заяви\~зазначено,\~що [INFO] \~помер [PERSON] .\~Після його\~смерті відкрилася\~спадщина,\~до складу\~якої входить\~квартира [ADDRESS] .\~У зв`язку\~з військовою\~агресією російської\~федерації проти\~України Указом\~Президента України\~№64/2022\~в Україні\~ведено воєнний\~стан.\~З перших\~днів повномаштабного\~вторгнення росії\~в Україну,\~місто Харків\~знаходилося під\~постійними ракетними\~обстрілами,\~тому для\~збереження життя\~та здоров`я\~свого особистого\~та свого\~сина,\~позивач була\~вимушена виїхати\~за межі\~держави,\~де і\~перебувала до\~початку березня\~2023\~року.\~Після повернення\~із-за\~кордону,\~позивачці стало\~відомо,\~про смерть\~ [PERSON] ,\~який є\~її кровним\~родичем.\~Також їй\~стало відомо,\~що [PERSON] \~за життя\~склав заповіт,\~яким належну\~йому квартиру\~ [ADDRESS] \~заповів [PERSON] .\~Заповіт було\~посвідчено 01\~липня 2011\~року приватним\~нотаріусом Дергачівського\~районного нотаріального\~округу Харківської\~області Маренич\~Г.П.,\~за реєстровим\~номером №\~1552.\~Позивачка вказує,\~що про\~ існування\~вищезазначеного заповіту\~їй стало\~відомо випадково. 22 березня 2023 року, позивачка звернулася до приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Коробець О.М. стосовно прийняття спадщини після смерті [PERSON] , та у зв`язку з пропущенням строку для подачі заяви про прийняття спадщини, їй було рекомендовано звернутися до суду для вирішення цього питання. Представник відповідача, [PERSON] надано відзив на позовну заяву, відповідно до якого вказав, що відповідач [PERSON] заперечує проти заявлених позовних вимог в повному обсязі, вважає їх необґрунтованими, безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню. Вказав, що [INFO] помер [PERSON] , [INFO] . Відповідач [PERSON] спільно проживала однією сім`єю з померлим [PERSON] з 2008 року до моменту його смерті, організувала поховання [PERSON] . 12.02.2022 [PERSON] звернулася із заявою про прийняття спадщини після померлого [PERSON] до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Гончаренко Н.Ю. 15.07.2022 на підставі заяви [PERSON] було заведено спадкову справу № 69/2022, яка в подальшому була передана приватному нотаріусу Харківського районного нотаріального округу Харківської області Харківської області Коробець О.М. за належним місцем відкриття спадщини. Померлому [PERSON] на праві власності належала квартира, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Листом № 35/01-16 від 23.01.2023 року приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Коробець О.М. - [PERSON] було відмовлено у видачі спадщини після померлого [PERSON] . Відмова нотаріуса була мотивована тим, що неможливо встановити факт сімейних відносин між [PERSON] та спадкодавцем [PERSON] і рекомендовано звернутись до суду для вирішення цього питання. Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 28.02.2023 року по цивільній справі № 619/628/23 позов [PERSON] було повністю задоволено.Встановлено факт проживання однією сім`єю [PERSON] зі спадкодавцем [PERSON] понад п`ять років до часу відкриття спадщини, у період з 2008 року по [INFO] , тобто по день смерті [PERSON] . Визнано [PERSON] спадкоємцем за законом четвертої черги спадкування після смерті [PERSON] та визнано за нею право власності на квартиру, що розташована за адресою: [ADDRESS] , загальна площа квартири - 42,10 кв.м. На вказане рішення суду позивачем [PERSON] , в особі представника адвоката Петренко О.М., було подано апеляційну скаргу. Ухвалами Харківського апеляційного суду від 27.04.2023 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою представника [PERSON] - [PERSON] на рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 28.02.2023 та призначено справу до розгляду. Ухвалою Харківського апеляційного суду від 25.06.2024 року провадження по справі № 619/628/23 за позовом [PERSON] про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права власності було зупинено до набрання законної сили рішенням у справі № 619/4441/24 за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа приватний нотаріус Харківського нотаріального округу Коробець О.М. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, яка перебуває в провадженні Дергачівського районного суду Харківської області. Позивач [PERSON] в якості обґрунтування позовних вимог зазначає, що їй до початку березня 2023 року не було відомо про смерть спадкодавця [PERSON] і тільки після повернення із-за кордону їй стало відомо, що [PERSON] , який був її кровним родичем помер. Представник відповідача в наданому відзиві зазначив, що погоджується з твердженнями позивача [PERSON] відносно того, що померлий [PERSON] , дійсно був її кровним родичем. Позивач [PERSON] є двоюрідною племінницею спадкодавця [PERSON] , отже є спадкоємицею п`ятої черги спадкування за законом. Проте, твердження [PERSON] відносно того, що їй до початку березня 2023 року нічого не було відомо про смерть [PERSON] не відповідають дійсності. Позивач, [PERSON] та відповідач [PERSON] починаючи з 28.04.2022 по 25.09.2022 здійснювали листування у соціальній мережі, де відповідач [PERSON] через свій обліковий запис повідомляла [PERSON] про смерть [PERSON] через наступне листування. Таким чином, позивачу [PERSON] 28.05.2022 було достеменно відомо про смерть спадкодавця [PERSON] . Вважає, що позивачем [PERSON] не надано до суду належних, допустимих та достовірних доказів на підтвердження тих обставин, що вона не мала можливості реалізувати у встановлений законом строк своє право на прийняття спадщини після померлого [PERSON] . Крім того, позивач [PERSON] зазначає, що вона взагалі не була обізнана про існування заповіту і це є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Проте необізнаність про наявність заповіту може вважатися поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини тільки для осіб, які не є спадкоємцями за законом першої черги або іншої черги спадкоємців, які набували право на спадкування за законом. Оскільки позивач [PERSON] є кровним родичем спадкодавця [PERSON] , є його двоюрідною племінницею та спадкоємцем за законом п`ятої черги спадкування, а заповіт в даному випадку не є єдиною підставою спадкування, представник відповідача вважає, що у цій справі необізнаність [PERSON] про наявність заповіту не є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Надання додаткового строку для прийняття спадщини позивачу [PERSON] буде порушенням правової визначеності як елемента верховенства права та буде незаконним втручанням у права відповідача [PERSON] як спадкоємця четвертої черги спадкування за законом, яка добросовісно реалізувала власні цивільні права та прийняла спадщину після померлого [PERSON] у передбачений законом шестимісячний строк. Просив відмовити у задоволенні позову. Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 04.07.2024 відкрито провадження у справі в порядку загального провадження (суддя Остропілець Є.Р.). Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 26.09.2024 клопотання представника відповідача [PERSON] задоволено; витребувано у приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Коробець О.М., яка знаходиться за адресою: 62302, Харківська область, Харківський район, м. Дергачі, вул. Сумський шлях, буд. 159, в якості письмових доказів по справі: - інформацію хто звертався до Приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Коробець Олени Миколаївни з заявами про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину після померлого [INFO] [PERSON] , [INFO] ; - належним чином завірені копії спадкової справи № 69/2022 (№ 69477263 у спадковому реєстрі), заведеної Приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області [PERSON] після померлого [INFO] [PERSON] , [INFO] . 10.10.2024 на виконання ухвали від 26.09.2024 приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Коробець О.М. надані витребувані судом докази. 19.11.2024 згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, у зв`язку зі звільненням у відставку судді [PERSON] , цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа: Приватний нотаріус Харківського нотаріального округу Коробець Олена Миколаївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини розподілена головуючому судді Калиновській Л.В. Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 25.11.2024 призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 04.02.2025 закрито підготовче провадження та призначено до розгляду по суті цивільну справу за позовом [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини; клопотання представника відповідача, [PERSON] про виклик у судове засідання в якості свідків: [PERSON] та [PERSON] задоволено. Позивач [PERSON] в судовому засіданні просила позов задовольнити, з підстав, що зазначені в позовній заяві. Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні просила визначити [PERSON] додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , терміном в один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили. Представник відповідача [PERSON] , заперечував проти задоволення позову та просив відмовити у його задоволенні, посилаючись на зазначене у відзиві. Третя особа - приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Коробець О.М. просила розглянути справу на підставі інформації, наявної в матеріалах справи, винести рішення на розсуд суду. Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно частини 1, 3 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Як встановлено судом, [INFO] у віці 50 років помер [PERSON] , про що Малоданилівською селищною радою Харківського району Харківської області зроблено відповідний актовий запис №76 від 18 червня 2022 року. Відповідно до статей\~1216,\~1217ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За правилами\~статті 1223 ЦК України\~право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Позивач, [PERSON] вказує, що померлий [PERSON] є її кровним родичем. Проти вказаного не заперечує відповідач, та у письмовому відзиві представник відповідача зазначає [PERSON] є двоюрідною племінницею [PERSON] . Матеріали справи свідчать, що 01 липня 2011 року [PERSON] склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Маренич Г.П., згідно якого належну йому квартиру [ADDRESS] заповідав [PERSON] . Згідно свідоцтва про шлюб серія [NUMBER] , 02.04.2016 [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] , змінивши прізвище після державної реєстрації шлюбу на « [PERSON] ». Частина\~1\~статті 1268 ЦК України передбачає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Як вбачається з ч.ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно ч.1,\~ ч.3\~ст.\~1272\~ЦК України\~\~якщо спадкоємець\~протягом строку,\~встановленого статтею\~1270\~цього Кодексу\~не подав\~заяву про\~прийняття спадщини,\~він вважається\~таким,\~що не\~прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Так, у визначений законом строк позивачка не звернулася до нотаріальної контори з відповідною заявою про прийняття спадщини. 22 березня 2023 року, позивачка звернулася до приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Коробець О.М. стосовно прийняття спадщини після смерті [PERSON] , та у зв`язку з пропущенням строку для подачі заяви про прийняття спадщини, їй було відмовлено та рекомендовано звернутися до суду для вирішення цього питання. Звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини позивачка, [PERSON] зазначає, що у зв`язку з вторгненням РФ в Україну та введення воєнного стану, постійними обстрілами вона вимушена була з дитиною виїхати за межі України і повернулася на початку березня 2023 року, коли дізналася і про смерть [PERSON] та наявність заповіту на її ім`я. Листом 18.12.2023 Головного центру обробки спеціальної інформації ДПС України надано інформацію щодо перетинання державного кордону України у період з 24.02.2022 по 24.11.2023 громадянкою [PERSON] , згідно якої [PERSON] 05.03.2023 о 14 год. 57 хв. перетнула державний кордон України (в`їзд) в пункті пропуску Ягодин. Вказане також підтверджується роздрукованими квитками на ім`я [PERSON] . Вирішуючи питання поважності причин пропущення позивачем шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Стаття 1 Першого протоколу до Конвенції містить три окремі норми: перша, що виражається в першому реченні першого абзацу та має загальний характер, закладає принцип мирного володіння майном. Друга норма, що міститься в другому реченні того ж абзацу, охоплює питання позбавлення права власності та обумовлює його певними критеріями. Третя норма, що міститься в другому абзаці, визнає право договірних держав, серед іншого, контролювати використання майна в загальних інтересах. Друга та третя норми, які стосуються конкретних випадків втручання у право мирного володіння майном, повинні тлумачитися у світлі загального принципу, закладеного першою нормою. Перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним. Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля. Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар. Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть (EAST WEST ALLIANCE LIMITED v. UKRAINE, № 19336/04, § 166-168, ЄСПЛ, від 23 січня 2014 року). Разом з тим, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, у тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Проте, законодавство не встановлює конкретного переліку поважних причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, і такі причини оцінюються судом на власний розсуд в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи. Головною ознакою поважних причин є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини. Рішення суду може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Так, суд вважає поважними наведені позивачкою, [PERSON] причини пропуску строку подачі заяви для прийняття спадщини. Вказані обставини, на думку суду, перешкодили позивачу, як спадкоємцю, вчасно звернутись із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини. Відмова позивачці у наданні строку для вступу у спадщину буде непропорційним втручанням у її право на отримання у власність спадкового майна. При цьому суд зазначає, що позивачка в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до\~ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи. Враховуючи, що позивачка вчасно не звернулася до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини через наявні об`єктивні обставини, тому причини, через які вона пропустила строк для прийняття спадщини, суд визнає поважними. Таким чином, з метою недопущення порушення спадкових прав позивачки, [PERSON] та відповідно відновлення її законних прав як спадкоємця, що відповідатиме верховенству права, суд вважає за необхідне визначити позивачу строк терміном один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили, як про це просила у пред`явленому позові, що буде достатнім строком для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Доводи представника відповідача не є достатніми, належними та не спростовують висновків суду, зазначених в цьому судовому рішенні, їх дослідження та оцінка судом не надала можливості встановити обставини, які б були підставою для ухвалення будь-якого іншого судового рішення. За положенням частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до частини 1, 6 статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, та враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач, знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, а позовні вимоги ґрунтуються на вимогах закону, суд прийшов до висновку, що вказаний позов підлягає задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved