Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-05 00:00:00

І. Виклад позиції позивача. 01 серпня 2023 року позивачі [PERSON] та [PERSON] звернулися до суду з вказаною позовною заявою до відповідача Херсонської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, у якій, з урахуванням заяви, про зміну предмету позову від 12.08.2024 року, [PERSON] просить визначити їй додатковий строк тривалістю в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, що відкрилася після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Позовні вимоги обґрунтовано тим, що [INFO] померла двоюрідна сестра [PERSON] , після смерті спадкодавця залишилась спадщина у вигляді 30/100 частини житлового будинку [ADDRESS] , що належав померлій на праві спільної часткової власності. На випадок своєї смерті [PERSON] залишила заповіт, згідно якого усе належне їй майно, де б воно не було та з чого б не складалося, заповіла позивачам в рівних частинах. \~ \~ \~ \~ Позивачі звернулися до приватного нотаріуса Херсонського МНО Василькової О.В. із заявою про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті спадкодавця, однак нотаріус відмовила позивачам у видачі на їх ім`я свідоцтва про право на спадщину за заповітом через пропуск встановленого законом строку на подання заяви про прийняття спадщини. Інші особи до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини не зверталися. Спадкодавець була одинока, в шлюбі не перебувала, дітей не мала, інших спадкоємців немає. З 24 лютого 2022 року в Україні введено режим воєнного стану і було наголошено про те, що строк на прийняття спадщини буде продовжено на весь час дії воєнного стану. Херсонська міська територіальна громада з адміністративним центром місто Херсон з 01.03.2021 року до 11.11.2022 року визначалась, як тимчасово окупована рф територія України, у зв`язку із чим на всій території Херсонської області припинили роботу всі державні та недержавні підприємства, установи, організації, в тому числі «Укрпошта» та нотаріуси. Позивачі, під час окупації постійно проживали на території Херсонської області, так як не могли виїхати за межі міста в силу свого пенсійного віку та стану здоров`я. Після деокупації частини Херсонської області, нотаріальні контори в лютому 2023 року почали відновлювати свою діяльність, що дало позивачам можливість реалізувати своє право на подання заяви про прийняття спадщини. 26.06.2023 року позивачі звернулися до приватного нотаріуса ХМНО Василькової О.В. із заявою про прийняття спадщини, однак листом №303/02-14 та листом №304/02-14 нотаріус відмовив позивачам у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку із пропуском строку встановленого статтею 1269 ЦК України та позивачі на час відкриття спадщини із спадкодавцем не проживали. Вказують, що встановлений законом строк на прийняття спадщини пропущено з поважних причин, оскільки вторгнення в Україну збройних сил рф та окупація Херсонської області є поважною причиною пропущення позивачами строку на прийняття спадщини і є підставою для надання додаткового строку для реалізації спадкових прав. Вказані обставини вважають поважними для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, а тому звертаються до суду з вказаним позовом. 12.08.2024 року представник позивачів за ордером [PERSON] подала до суду заяву про зміну предмету позову, за змістом якої зазначала, що в ході розгляду цієї справи помер [PERSON] , після смерті якого [PERSON] звернулася до ПН ХМНО Василькової О.В. про прийняття спадщини. Рідний син спадкодавця відмовився від спадщини, про що подав заяву 14.02.2024 року до нотаріуса. Єдиним спадкоємцем, що прийняв спадщину після смерті [PERSON] є його дружина [PERSON] , що підтверджується довідкою №69/02-14 від 02.08.2024 року наданою нотаріусом. У зв`язку із викладеним, представник позивача просила змінити предмет позову та визначити [PERSON] додатковий строк три місяці, з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . ІІ. Виклад позиції відповідачів. 15.11.2023 року та 13.03.2025 року від представника Херсонської міської ради Херсонської області до суду надійшла заява про розгляд та вирішення справи без участі представника ХМР ХО. При вирішенні справи покладались на розсуд суду. 09.02.2024 року представник відповідача Херсонської міської військової адміністрації Херсонського району Херсонської області за довіреністю Гостєв Антон Володимирович надав відзив на позовну заяву за змістом якого відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог в частині їх заявлення до ХМВА, оскільки позов заявлено до неналежного відповідача Херсонської міської військової адміністрації. Справу просив розглянути без участі представника з урахуванням обставин, викладених у відзиві на позовну заяву. ІІІ. Виклад позиції третьої особи у поясненнях щодо позову: 20.11.2023 року від ПН ХМНО Василькової О.В. надійшла заява про розгляд справи без її участі, при вирішенні справи покладалась на розсуду суду. ІV. Процесуальні дії суду у справі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 07.08.2023 року провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 07.09.2023 року. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 30.01.2024 року задоволено клопотання представника позивача, до участі у справі залучено співвідповідача Херсонську міську військову адміністрацію Херсонського району Херсонської області. 30.01.2024 року ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області задоволено клопотання представника позивачів, витребувано докази. 08.02.2024 року від ПН ХМНО Василькової О.О. надійшли витребувані судом докази. У підготовче судове засідання у час призначений для розгляду справи позивачі не з`явилися, адвокат Котенко Т.В. діючи в їх інтересах подала клопотання про зупинення провадження у справі мотивуючи його тим, що позивач [PERSON] , [INFO] помер. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 26.02.2024 року провадження у справі зупинено до залучення до участі у справі правонаступника чи законного представника [PERSON] 12.08.2024 року представник позивача [PERSON] подала заяву про відновлення провадження у справі, у якій просила відновити провадження у справі за позовом [PERSON] , [PERSON] до Херсонської міської ради, Херсонської міської військової адміністрації, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Василькова Оксана Володимирівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини; вилучити зі складу позивачів [PERSON] у зв`язку зі смертю; визначити [PERSON] , [INFO] додатковий строк три місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подачі в нотаріальну контору заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] ; витребувати копію спадкової справи №19/2024 відкритої внаслідок смерті [PERSON] , який помер [INFO] , у приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Василькової О.В., що знаходиться за адресою: 73003, м. Херсон, вул. Володимира Примаченка, буд.4, оф.23. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 09.12.2024 року провадження у справі відновлено; витребувано докази, підготовче засідання відкладено до 29.01.2025 року. 26.12.2024 року від ПН ХМНО Василькової О.В. надійшли витребувані судом докази, а саме: матеріали спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 13.03.2025 року залучено до участі у справі правонаступника позивача [PERSON] [PERSON] . Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 13.03.2025 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду за суттю на 06.05.2025 року. У судове засідання позивач та її представник не з`явилися, у раніше поданих заявах представник позивача просив справу вирішити без участі позивача та її представника на підставі поданих до суду документів та доказів. Позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. У судове засідання представник відповідача Херсонської міської військової адміністрації Херсонського району Херсонської області не з`явився у раніше поданій заяві просив розгляд справи здійснити без його участі, позовні вимоги не визнав з підстав викладених у відзиві до позовної заяви. Представник Херсонської міської ради ХО у судове засідання не прибув, у раніше поданій заяві просив справу вирішити без його участі, при ухваленні рішення покладався на розсуд суду. Приватний нотаріус ХМНО Василькова О.В. у судове засідання не прибула, у раніше поданих заявах розгляд справ просила проводити без її участі, при вирішенні справи покладалась на розсуд суду. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Таким чином, враховуючи згоду учасників справи на розгляд справи у їх відсутності, та наявності в матеріалах справи заяв про розгляд справи без їх участі та відзиву у якому викладена позиції відповідача Херсонської міської військової адміністрації щодо заявленого позову, суд постановив розглянути справу за відсутності учасників справи, крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані сторонами докази та повідомлені ними обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, тощо) не застосовувались. V. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин. 24.04.2012 року [PERSON] , [INFO] склала Заповіт посвідчений державним нотаріусом Другої Херсонської державної нотаріальної контори Дергільовою О.Г., відповідно до якого на випадок своєї смерті заповідала належне їй майно в рівних частинах кожному [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , про що 25.04.2022 року Херсонським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) зроблено актовий запис №787 та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . Відповідно до Витягу про осіб місце проживання яких зареєстровано або було зареєстровано у період з 20.01.1947 по 19.07.2023 за адресою: [ADDRESS] , виданої виконавчим комітетом Херсонської міської ради 19.07.2023 року за № 1274/14-04-10, за вказаною адресою зареєстровані [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . З Витягу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності індексний номер 3093829 від 29.04.2013 року [PERSON] на праві спільної часткової власності належало 30/100 частини житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] . 26.06.2023 року [PERSON] та [PERSON] звернулися до ПН ХМНО Василькової О.В. із заявами про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [INFO] [PERSON] , [INFO] . Листами-роз`ясненнями від 26.06.2023 року за №303/02-14 та 304/02-14 ПН ХМНО Валькова О.В. роз`яснив [PERSON] та [PERSON] , що ними пропущено строк для подання заяви про прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду із відповідним позовом. У визначений законом строк для прийняття спадщини позивачі не звернулася до нотаріуса із відповідною заявою, оскільки 24.02.2022 року відбулося вторгнення збройних сил рф на територію України у тому числі і на територію Херсонської області та м. Херсон, що є загальновідомим фактом і не потребує додаткового доказування, з огляду на що позивачі не мала можливості подати заяву про прийняття спадщини у строки визначені законом. Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру(заповіти/спадкові договори) за № 72956106 від 26.02.2023 року в реєстрі за вказаними параметрами запиту знайдено Заповіт за номером в реєстрі нотаріальних дій 1-430 посвідчений 24.04.2012 року Другою Херсонською державною нотаріальною конторою складеного [PERSON] , [INFO] . Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру(спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) за №72956104 від 26.06.2023 року про заведення спадкових справ про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , померлої [INFO] інформація відсутня. 11.06.1976 року між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] зареєстровано шлюб, про що 11.06.1976 року міським відділом РАЦС м. Херсона зроблено відповідний актовий запис № 437 та видано свідоцтво про укладення шлюбу серії [NUMBER] . Прізвище присвоєне дружині після укладення шлюбу « [PERSON] ». [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , про що 07.02.2024 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) зроблено актовий запис №281 та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . 14.02.2024 року [PERSON] звернулися до ПН ХМНО Василькової О.В. із заявою про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [INFO] [PERSON] , [INFO] . 14.02.2024 року [PERSON] , [INFO] подав заяву до ПН ХМНО Василькової О.В., якою відмовився від прийняття спадщини, що відкрилась [INFO] після смерті його батька [PERSON] , [INFO] . Відповідно до Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №77958721 від 12.08.2024 року [PERSON] видано свідоцтво про право на спадщину, що відкрилась після смерті [INFO] [PERSON] , [INFO] . Отже єдиним спадкоємцем, що прийняв спадщину, що відкрилась після смерті [INFO] [PERSON] , [INFO] є його дружина [PERSON] . VІ. Оцінка Суду. Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно принципу диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст. 13 ЦПК України). Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). При вирішенні цивільного спору суд керується Конституцією України, законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, застосовує інші правові акти, враховує завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, особливості предмета спору та ціну позову, складність справи, її значення для сторін та час, необхідний для розгляду справи, покладення доведення обставин, які мають значення для справи, саме сторонами, права яких є рівними, як і покладення саме на кожну сторону ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій та з урахуванням меж заявлених вимог та заперечень та обсягу поданих доказів. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, які належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст.ст.1217, 1218 ЦК України). Частинами 1, 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Статтею 1261 передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця. За статтею 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків встановлених статтею 1259 цього Кодексу. За ч. ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що [INFO] померла спадкодавець [PERSON] . На час смерті останньої зі спадкодавцем за однією адресою [PERSON] та [PERSON] зареєстровані не були. За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Частиною 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 року №642022, у зв`язку із військовою агресією рф проти України, з 24.02.2022 року в Україні введено воєнний стан, який до теперішнього часу продовжено. Згідно до листа Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 року за №2024/02.0-7.1 визначено форс-мажорною обставину військову агресію рф(обставини непереборної сили). Такі обставини з 24.02.2022 року до їх офіційного закінчення є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язкам, виконання яких настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин(обставин непереборної сили). Відповідно до Переліку територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні(блокуванні) станом на 25 квітня 2022 року, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 року №75 значиться Херсонська територіальна громада Херсонської області. За Переліком територій, на яких ведуться(велися) бойові дії або тимчасово окупованих рф, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 року №309 Херсонська міська територіальна громада Херсонського району Херсонської області(розділ 1.9.) з 11.11.2022 року відноситься до територій на яких ведуться бойові дії. Згідно цього переліку територія м. Херсон віднесена до тимчасово окупованих рф з 01.03.2022 року по 11.11.2022 року. Як встановлено судом із наданих до суду матеріалів та доказів, [PERSON] та [PERSON] звернулись 26.06.2023 року до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [INFO] [PERSON] , однак із пропуском шестимісячного строку визначеного законом для подання заяви. За обставинами цієї справи [PERSON] [INFO] помер, єдиним спадкоємцем, що прийняв спадщину, що відкрилась після смерті [INFO] [PERSON] , [INFO] є його дружина [PERSON] , яка в силу вимог Закону набула всіх прав та обов`язків спадкодавця в порядку правонаступництва. Спадкоємцю, який пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила вказаної статті можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року при розгляді справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини судам слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Згідно Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», вбачається що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Подібна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц, від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно з ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Статтею 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Предметом доказування у справі є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Враховуючи, що Законодавець не визначив чіткого переліку причин, які є поважними при пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, суд у кожному конкретному випадку, виходячи з аналізу конкретних обставин пропуску строку, вирішує питання про те, чи є причина його пропуску поважною. Тобто, питання про поважність пропуску строків є оціночним. Поважність причин може залежати від таких обставин як поведінка заявника, інших осіб, так і від чинників, що не пов`язані з людським фактором. Так, причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: обставина, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення дій у визначений законом строк, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк, протягом строку, який пропущено, що підтверджується належними і допустимими засобами доказування. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для сторони на вчинення певної дій. Відповідно до ч. 2 ст. 82 ЦПК України обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування. Як уже зазначалось, згідно положень Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України №309 від 22.12.2022 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23.12.2022 року за №1668/39004 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велись) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією», територія м. Херсон з 01 березня 2022 по 11 листопада 2022. Статтею 9\~Закону України\~«Про забезпечення\~прав і\~свобод громадян\~та правовий\~режим на\~тимчасово окупованій\~території України» державні органи та органи місцевого самоврядування, утворені відповідно до Конституції та законів України, їх посадові та службові особи на тимчасово окупованій території діють лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Будь-які органи, їх посадові та службові особи на тимчасово окупованій території та їх діяльність вважаються незаконними, якщо ці органи або особи створені, обрані чи призначені у порядку, не передбаченому законом. Будь-який акт (рішення, документ), виданий органами та/або особами, передбаченими частиною другою цієї статті, є недійсним і не створює правових наслідків. Встановлення зв`язків та взаємодія органів державної влади України, їх посадових осіб, органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб з незаконними органами (посадовими особами), створеними на тимчасово окупованій території, допускається виключно з метою забезпечення національних інтересів України, захисту прав і свобод громадян України, виконання міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, сприяння відновленню в межах тимчасово окупованої території конституційного ладу України. За вказаних вище обставин та враховуючи вимоги чинного законодавства, суд приходить до висновку про обґрунтованість доводів позивача щодо наявності поважних причин пропуску останнім строку для прийняття спадщини за заповітом. Суд не приймає до уваги доводи представника відповідача Херсонської міської військової адміністрації, щодо звернення позивача з позовною заявою до неналежного відповідача, оскільки відповідно до частини другої\~статті 10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану"\~у разі утворення військової адміністрації населеного пункту (населених пунктів) Верховна Рада України за поданням Президента України може прийняти рішення про те, що у період дії воєнного стану та 30 днів після його припинення чи скасування: 1) начальник військової адміністрації: крім повноважень, віднесених до його компетенції цим Законом, здійснює повноваження сільської, селищної, міської ради, її виконавчого комітету, сільського, селищного, міського голови; може затвердити тимчасову структуру виконавчих органів сільської, селищної, міської ради (для працівників, посади яких не включені до тимчасових штатних розписів, оголошується простій або здійснюється їх переведення на рівнозначну чи нижчу посаду); 2) апарат сільської, селищної, міської ради та її виконавчого комітету, інші виконавчі органи (з урахуванням абзацу третього пункту 1 цієї частини), комунальні підприємства, установи та організації відповідної територіальної громади підпорядковуються начальнику відповідної військової адміністрації. Відповідно до постанови Верховної Ради України Про здійснення начальниками військових адміністрацій населених пунктів у Бериславському, Генічеському, Каховському, Скадовському, Херсонському районах Херсонської області повноважень, передбачених частиною другою\~статті 10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану"\~у період дії воєнного стану в Україні та 30 днів після його припинення чи скасування: 1) начальники Калинівської селищної, Борозенської та Милівської сільських військових адміністрацій Бериславського району, Генічеської міської та Новотроїцької селищної військових адміністрацій Генічеського району, Асканія-Нової, Великолепетиської, Верхньорогачицької, Горностаївської селищних та Зеленопідської сільської військових адміністрацій Каховського району, Мирненської селищної та Новомиколаївської сільської військових адміністрацій Скадовського району, Херсонської міської, Великокопанівської та Станіславської сільських військових адміністрацій Херсонського району Херсонської області:крім повноважень, віднесених до їх компетенціїЗаконом України"Про правовий режим воєнного стану", здійснюють повноваження відповідних сільських, селищних, міських рад, їх виконавчих комітетів, відповідних сільських, селищних, міських голів; можуть затвердити тимчасову структуру виконавчих органів відповідної сільської, селищної, міської ради (для працівників, посади яких не включені до тимчасових штатних розписів, оголошується простій або здійснюється їх переведення на рівнозначну чи нижчу посаду); 2) апарати Борозенської, Великокопанівської, Зеленопідської, Милівської, Новомиколаївської, Станіславської сільських, Асканія-Нової, Великолепетиської, Верхньорогачицької, Горностаївської, Калинівської, Мирненської, Новотроїцької селищних, Генічеської, Херсонської міських рад та їх виконавчих комітетів, інші виконавчі органи (з урахуваннямабзацу третьогопункту 1 частини другої\~статті 10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану"), комунальні підприємства, установи та організації відповідних територіальних громад підпорядковуються начальникам відповідних військових адміністрацій населених пунктів у Бериславському, Генічеському, Каховському, Скадовському, Херсонському районах Херсонської області. З урахуванням вищевикладеного Херсонська міська війська адміністрація є належним відповідачем в даній справі. В ході розгляду справи також встановлено, що строк виділений законом позивачу на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини припав на 24 жовтня 2022 року, тобто у період дії воєнного стану, крім того у цей період м. Херсон, ще перебувало у військовій окупації рф. Вказані обставини є загальновідомим, а тому додатковому доведенню не підлягають, а відтак суд вважає причини пропуску строку на подання заяви позивача про прийняття спадщини поважними. Враховуючи встановлене та положення ст. 1270 ЦК України, відповідно до якої право спадкоємця у будь-який час протягом 6-місячного строку звернутися з заявою про прийняття спадщини і цей строк у разі його пропуску може бути поновлений судом та з огляду на встановлені під час судового розгляду обставини, суд визнає поважними причини пропуску строку позивачкою для звернення із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом до нотаріуса і вважає за можливе визначити позивачці додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. З огляду на викладене позов підлягає задоволенню. VІІ. Заходи забезпечення позову (заяви). Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися. VIІІ. Розподіл судових витрат між сторонами. Позивачем не заявлено вимогу про стягнення судових витрат з відповідача.

Outcome: approved