Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-11 00:00:00

Представник позивача\~Товариства з обмеженою відповідальністю Свеа Фінанс\~звернувся до суду з позовною заявою, поданою через систему "електронний суд" до відповідача [PERSON] про стягнення заборгованості за договорами оренди. Позов мотивований тим, що 11.02.2021 та 14.04.2021 [PERSON] через сайт ТОВ «Будинок Комфорту», на якому була розміщена публічна оферта договору оренди майна з правом викупу з усіма його істотними умовами, в особистому кабінеті подала заявки на укладення договору з наданням необхідної інформації та копій документів для вчинення електронного правочину. Таким чином, між ТОВ «Будинок Комфорту» та [PERSON] за допомогою інформаційно-комунікаційних систем укладено договори оренди, підписані електронним підписом одноразовим ідентифікатором, за умовами яких останній надано у строкове платне володіння та користування об`єкт оренди Смартфон Smart/tel Xiaomi Redmi 9 4/64Gb Garnon Grey та Смартфон Smart/tel Xiaomi Redmi 9 4/64Gb Garnon Grey з подальшим переходом права власності на умовах, передбачених Правилами надання майна в оренду, щомісячним платежем у розмірі 829,00 грн та 799,00, строком на 24 місяці, день внесення останнього платежу\~ за договором № 1144210414017 від 11.02.2021 11.02.2023, день внесення останнього платежу\~за договором №1144210211076 від 14.04.2021 14.04.2023. 03.07.2023 між ТОВ «Будинок Комфорту» та ТОВ «Росвен Інвест Україна» (після перейменування ТОВ «СВЕА ФІНАНС») було укладено договір факторингу №01.02-28/23, відповідно до умов якого ТОВ «Будинок Комфорту» передає (відступає) фактору, а фактор набуває права вимоги клієнта за договорами та сплачує клієнту за відступлення права вимоги, грошові кошти у сумі, що дорівнює ціні договору у порядку та строки, встановлені цим договором. Враховуючи наведене, позивач просить стягнути з відповідача заборгованість в розмірі 41\~559, 00 гривень, та судові витрати, що складаються зі сплаченого судового збору в розмірі 2\~422,40 гривень Ухвалою судді від 24 січня 2025 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та запропоновано відповідачу подати відзив на позов протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення вказаної ухвали. 13 лютого 2025 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому вказує, що позовні вимоги не визнає. Вказує, що позивач не підтверджує факт виконання умов за договорами, а саме передачу об`єктів оренди відповідачу, не конкретизовано, за який період нарахована заборгованість, не надано обгрунтованого розрахунку суми заборгованості, крім того, пеня нарахована поза межами строку позовної давності. В судове засідання представник позивача не з`явився, надіслав заяву, в якій просить розгляд справи проводити за відсутності представника Товариства з обмеженою відповідальністю Свеа Фінанс. Відповідач в судове засідання не з`явивлась, будучи повідомленою належним чином про дату,час місце розгляду справи. У відповідності до вимог ч.2\~ст.247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши у судовому засіданні матеріали справи та подані докази, з`ясувавши обставини справи в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає до часткового задоволення з таких підстав. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з положеннями ст. ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до\~ст. 626 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (стаття 628 ЦК України). Згідно зі\~ст. 638 ЦК України\~договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли с згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до вимог\~ст. 639 ЦК України\~договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлено законом; якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для такого виду договорів не вимагалася. Якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Якщо сторони домовились укласти у письмовій формі договір, щодо якого законом не встановлено письмової форми, такий договір є укладеним з моменту його підписання сторонами. Якщо сторони домовилися про нотаріальне посвідчення договору, щодо якого законом не вимагається нотаріального посвідчення, такий договір є укладеним з моменту його нотаріального посвідчення. Законом України «Про електронну комерцію»\~ встановлено порядок укладення договорів в мережі, спрощено процедуру підписання договору та надання згоди на обробку персональних даних. В пункті 5 частини першої\~статті 3 Закону України «Про електронну комерцію»\~визначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та\~Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства (частина сьома\~стаття 11 Закону України «Про електронну комерцію»). Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному\~статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним\~статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа (частина дванадцята\~статті 11 Закону України «Про електронну комерцію»). Відповідно до\~статті 12 Закону України «Про електронну комерцію»\~якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до\~Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Електронний підпис призначений для ідентифікації особи, яка підписує електронний документ. Положення\~статті 11 Закону України «Про електронну комерцію»\~передбачають використання як електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до\~Закону України «Про електронний цифровий підпис», так і електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом. Електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору (пункт 6 частина перша\~стаття 3 Закону України «Про електронну комерцію»). Відповідно до частини другої\~статті 639 Цивільного кодексу України, якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Частинами першою, третьою\~статті 509 ЦК України\~визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Згідно із\~статтею 629 ЦК України\~договір є обов`язковим для виконання сторонами. Статтею 759 ЦК України\~передбачено, що за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Згідно зі\~ст. 760 ЦК України\~предметом договору найму може бути річ, яка визначена індивідуальними ознаками і яка зберігає свій первісний вигляд при неодноразовому використанні (неспоживна річ). У відповідності до\~ст. 762 ЦК України\~за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Якщо розмір плати не встановлений договором, він визначається з урахуванням споживчої якості речі та інших обставин, які мають істотне значення. Відповідно до частини першої\~статті 763 ЦК України\~договір найму укладається на строк, встановлений договором. Якщо наймач продовжує користуватися майном після закінчення строку договору найму, то, за відсутності заперечень наймодавця протягом одного місяця, договір вважається поновленим на строк, який був раніше встановлений договором, що узгоджується з нормою\~статті 764 ЦК України. Відповідно до\~ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Статтею 526 ЦК України\~визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства. 03.07.2023 між ТОВ «Будинок Комфорту» та ТОВ «Росвен Інвест Україна» (після перейменування ТОВ «СВЕА ФІНАНС») було укладено договір факторингу №01.02-28/23, відповідно до умов якого ТОВ «Будинок Комфорту» передає (відступає) фактору, а фактор набуває права вимоги клієнта за договорами та сплачує клієнту за відступлення права вимоги, грошові кошти у сумі, що дорівнює ціні договору у порядку та строки, встановлені цим договором. Як вбачається з матеріалів справи,\~Товариство з обмеженою відповідальністю «БУДИНОК КОМФОРТУ» є юридичною особою та зареєстроване у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за ідентифікаційним кодом юридичної особи: 43170476. Основним видом діяльності ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ» є роздрібна торгівля побутовими електротоварами в спеціалізованих магазинах, а також надання в оренду інших машин, устаткування та товарів, н.в.і.у., що підтверджується інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Наказом директора Товариства з обмеженою відповідальністю «БУДИНОК КОМФОРТУ» затвердженні Правила надання майна у оренду, які розміщені на офіційному веб-сайті товаристваhttps://domcomfort.ua/ru/aboutus/pravila. Відповідно до п. 1.2. Правил, дані правила регулюють надання майна у оренду, порядок сплати орендних платежів, викупу майна або його повернення, регулюють застосування відповідальності у разі порушення умов даних правил або договорів оренди майна з правом викупу, визначають права та обов`язки сторін. Пунктом 3.1. Правил визначено, що Договір оренди майна з правом викупу укладається у письмовому вигляді у магазинах Орендодавця, поза торгівельними або офісними приміщеннями, а також на відстані, в тому числі і у електронній формі через особистий кабінет на сайті Орендодавця, що знаходиться за посиланням: domcomfort.ua. Відповідно до п. 3.3. Правил, під час оформлення замовлення для наступного укладання Договору оренди майна з правом викупу на сайті орендодавця, орендарем надається повна інформація щодо свого імені, реквізитів документа, що посвідчує особу, номеру телефону та інших даних, необхідних для встановлення особи та оформлення Договору, після чого ним приймається пропозиція, сформована відповідно до пунктів 4, 5\~Закону України «Про електронну комерцію». Відповідь про повне прийняття пропозиції надається орендарем у електронній формі через сайт орендодавця шляхом надсилання електронного повідомлення, підписаного за допомогою Електронного підпису одноразовим ідентифікатором, який надсилається орендарю в СМС- повідомленні на номер телефону, вказаний під час оформлення замовлення, що вважається підписом відповідно до\~статті 12 Закону України «Про електронну комерцію». Після прийняття орендарем пропозиції, орендодавець направляє орендарю у його особистий кабінет підтвердження укладання Договору оренди майна з правом викупу у електронній формі відповідно до пункту 11\~статті 11 Закону України «Про електронну комерцію». 11.02.2021 між Товариством з обмеженою відповідальністю «БУДИНОК КОМФОРТУ» та [PERSON] в режимі онлайн шляхом заповнення відповідачем в електронній формі анкети-згоди клієнта на сайті позивача, був укладений Договір № 1144210211076 оренди майна з правом викупу, відповідно до\~якого Орендодавець зобов`язується передати Орендареві у строкове платне володіння та користування майно, що визначене в п. 2 цього Договору,з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від орендодавця до орендаря на умовах передбачених Правилами надання майна в оренду, які є невід`ємною частиною цього Договору, а Орендар зобов`язується прийняти Об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом у власність, на визначених умовах, а також сплачувати Орендодавцеві орендну плату. Відповідно до п. 2. Договору - дані щодо об`єкта оренди, його вартість, строк оренди, розмір щомісячного платежу погоджено Сторонами. 11.02.2021 Орендодавцем направлено орендарю у його особистий кабінет підтвердження укладання Договору. Пунктом 3 Договору сторони погодили, що сплата орендної плати у розмірі 799,00 грн здійснюється Орендарем до 11-го числа (включно) кожного наступного календарного місяця, що слідує за місяцем укладання Договору протягом строку оренди, який становить 24 місяці, де днем внесення останнього платежу є 11.02.2023. 14.04.2021 між Товариством з обмеженою відповідальністю «БУДИНОК КОМФОРТУ» та [PERSON] в режимі онлайн шляхом заповнення відповідачем в електронній формі анкети-згоди клієнта на сайті позивача, був укладений Договір № 1144210414017 оренди майна з правом викупу, відповідно до\~якого Орендодавець зобов`язується передати Орендареві у строкове платне володіння та користування майно, що визначене в п. 2 цього Договору,з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від орендодавця до орендаря на умовах передбачених Правилами надання майна в оренду, які є невід`ємною частиною цього Договору, а Орендар зобов`язується прийняти Об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом у власність, на визначених умовах, а також сплачувати Орендодавцеві орендну плату. Відповідно до п. 2. Договору - дані щодо об`єкта оренди, його вартість, строк оренди, розмір щомісячного платежу погоджено Сторонами. 14.04.2021 Орендодавцем направлено орендарю у його особистий кабінет підтвердження укладання Договору. Пунктом 3 Договору сторони погодили, що сплата орендної плати у розмірі 829,00 грн здійснюється Орендарем до 14-го числа (включно) кожного наступного календарного місяця, що слідує за місяцем укладання Договору протягом строку оренди, який становить 24 місяці, де днем внесення останнього платежу є 14.04.2023. Як було встановлено судом, між сторонами було досягнуто згоду щодо всіх істотних умов договорів позики, які оформлені сторонами в електронній формі, з використанням електронного підпису одноразовим ідентифікатором. Відповідно до п. 3.6. Правил орендодавець зобов`язується передати орендарю об`єкт оренди протягом 5 (п`яти) робочих днів з дати підписання Договору оренди майна з правом викупу. Пунктом 3.7. Правил визначено, що передача об`єкта оренди орендодавцем та прийняття його орендарем здійснюється за Актом приймання-передачі,за Товарно-транспортною накладною,в тому числі за електронною або паперовою Товарно-транспортною накладною оператора поштового зв`язку «Нова пошта», або іншим документом, що підтверджує факт передачі Об`єкта оренди у користування. З матеріалівсправи вбачається, що ТОВ «Будинок Комфорту» свої зобов`язання за договорами виконав та передав вказане майно у тимчасове користування відповідачу, що підтверджується Експрес-накладною «Нова пошта» № 20450345583488 від 12.02.2021 та Експрес-накладною «Нова пошта» № 20450374232726 від 15.04.2021. Однак, відповідачем свої зобов`язання за договорами належним чином не виконано, орендні платежі починаючи з дати укладання Договорів та отримання товару жодного разу не сплачено, у зв`язку з чим у відповідача утворилась заборгованість по оплаті вартості об`єктів оренди. Як вбачається з матеріалів справи, розмір заборгованості за договором № 1144210211076 від 11.02.2021 нарахована позивачем складає 19\~176,00 гривень, з яких 12784,00 - сума заборгованості за оронедні платежі, 6392,00 гривень заборгованість за пенею. Розмір заборгованості за договором № 1144210414017 від 14.04.2021 нарахована позивачем складає 22383,00 гривень, з яких 14922,00 - сума заборгованості за орендні платежі, 7461,00 гривень заборгованість за пенею. Однак, позивачем пропущено річний строк позовної давності щодо вимоги про стягнення неустойки (пені). При цьому, необхідно зазначити, що підставою, яка породжує обов`язок сплатити неустойку, є порушення боржником зобов`язання, яке визначається\~статтею 610 ЦК України. Відповідно до умов договору (п.5) за прострочення орендних платежів орендар зобов`язується сплатити на користь орендодавця пеню в розмірі 3% від суми простроченого платежу за кожен день такого прострочення, починаючи з другого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за цим договором. Згідно ч.2\~статті 258 ЦК України, до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені) застосовується позовна давність в один рік. Статтею 253 ЦК України\~визначено, що перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. За правилами\~статті 549 ЦК України\~неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати\~\~кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасного виконання грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Тобто, пеня - це санкція, яка нараховується з першого дня прострочення й до тих пір поки зобов`язання не буде виконано. Її розмір збільшується залежно від продовження правопорушення. Правова природа пені така, що позовна давність до вимог про її стягнення\~\~обчислюється по кожному дню (місяцю), за яким нараховується пеня, окремо. Право на позов про стягнення пені за кожен день (місяць) виникає щодня (щомісяця) на відповідну суму, а позовна давність обчислюється з того дня (місяця), коли кредитор дізнався або повинен був дізнатися про порушення права.\~\~ Отже, аналіз норм статті\~266, ч.2 статті\~258 ЦК України\~дає підстави для висновку про те, що стягнення неустойки (пені, штрафу) обмежується останніми 12 місяцями перед зверненням кредитора до суду, а починається з дня (місяця), з якого вона нараховується, у межах строку позовної давності за основною вимогою. У постанові Верховного Суду від 21.10.2020 року у справі №509/3589/16-ц, провадження №61-16895св18, зазначено наступне: ''… Нормою частини третьої\~статті 267 ЦК України\~встановлено, що суд застосовує позовну давність лише за заявою сторони у спорі, зробленою до ухвалення судом рішення. Тлумачення частини третьої\~статті 267 ЦК України, положення якої сформульовано із застосуванням слова "лише" (аналог "тільки", "виключно"), та відсутність будь-якого іншого нормативно-правового акта, який би встановлював інше правило застосування позовної давності, дає підстави для твердження про те, що із цього положення виплаває безумовний висновок, відповідно до якого за відсутності заяви сторони у спорі, позовна давність судом не застосовується. Виходячи із основних засад цивільного права, які характеризуються загальним підходом до певної групи цивільних правовідносин, принципу рівності правового регулювання окремого виду правовідносин та аналізуючи норми\~розділу V ЦК України\~"Строки та терміни. Позовна давність" у їх сукупності, слід дійти висновку про поширення норми частини третьої\~статті 267 ЦК України\~як на загальну, так і спеціальну позовну давність. Отже, без заяви сторони у спорі ні загальна, ні спеціальна позовна давність застосовуватися не може за жодних обставин, оскільки можливість застосування позовної давності пов`язана лише із наявністю про це заяви сторони. Суд за власною ініціативою не має права застосувати позовну давність." Як вбачається із матеріалів справи, до суду з даною позовною заявою позивач звернувся 21.01.2025 року. Таким чином, пеня за порушення відповідачем своїх зобов`язань за договорами оренди майна з правом викупу може бути стягнута за період з 21.01.2024 року по 21.01.2025 року. У відзиві на позовну заяву відповідачем було зроблено заяву про застосування позовної давності щодо вимог про стягнення неустойки. За даних обставин, відповідно до приписів\~статті 267 ЦК України, до вимог про стягнення неустойки (пені) слід застосувати строки позовної давності. Згідно розрахунку позивача вбачається, що пеня за договором № 1144210211076 від 11.02.2021 в сумі 6392,00 гривень нарахована за період з 12.08.2021 по 08.03.2023, а № 1144210414017 від 14.04.2021 пеня в сумі 7461,00 гривень нарахована за період з 15.08.2021 по 09.05.2023. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до часткового задоволення, а саме слід стягнути з відповідача в користь позивача заборгованість по орендних платежах за договором № 1144210211076 від 11.02.2021 в сумі 12784,00 гривень, та за договором № 1144210414017 від 14.04.2021 в сумі 14922,00 гривень. В частині позовних вимог про стягнення пені слід відмовити, застосувавши строки позовної давності. \~ \~ \~ \~Одночасно,

Outcome: partial