Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-05 00:00:00

Державна екологічна інспекції у Вінницької області звернулась до Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства. Позов мотивований тим, що 12.03.2024 відносно [PERSON] було складено проткол про адміністративне правопорушення за здійснення ним незаконної порубки трьох дерев породи "ясен" з діаметром пнів 48 см, 62 см, 75 см за межами домоволодіння [ADDRESS] без дозвільних документів. В подальшоу постановою від 13.03.2024 справу про адміністративне правопорушення закрито на підставі ст. 38 КУпАП. Разом з тим, незаконною порубкою зелених насаджень державі завдано шкоду в розмірі 12100 грн., яку позивач просить стягнути. Ухвалою суду від 07.01.2025 у даній справі відкрито загальне позовне провадження та відповідачу надано строк для подання відзиву на позовну заяву, відзиву не подано. 12.05.2025 на адресу суду від " [PERSON] " засобами поштового зв`язку надійшов письмовий лист, зміст якого не можливо встановити, оскільки він містить рукописний текст іноземною мовою, що не відповідає вимогам ч. 1 ст. 9 ЦПК України, згідно якого цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою. Зважаючи, що до вказаного листа не додано його перекладу українською мовою, що позбавляє суд можливості надати йому оцінку, суд при ухваленні рішення вказаний лист до уваги не бере. 20.02.2025 ухвалою суду закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду. Сторони в судове засідання не з`явилися, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялися завчасно та належним чином. Від представника позивача надійшла заява, в якій він просить проводити розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує та просить задовольнити. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дійшов наступного висновку. 12.03.2024 відносно [PERSON] було складено протокол про адміністративне правопорушення за ст. 153 КУпАП за те, що він 20.11.2023 здійснив незаконну порубку трьох дерев породи "ясен" з діаметром пнів 48 см, 62 см, 75 см за межами домоволодіння [ADDRESS] без дозвільних документів (копія на а.с. 15). Такі дії становлять порушення ст. 10 Закону України "Про рослинний світ"та п. 3.4 Пордку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 1 серпня 2006 р. № 1045. Постановою Державної екологічної інспекції у Вінницькій області № 06/010 від 13.03.2024 справу про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] закрито на підставі ст. 38, п. 7 ст. 247 КУпАП (копія на а.с. 16). Згідно розрахунку розміру збитків (копія на а.с. 18) розмір шкоди за незаконне видалення [PERSON] зелених насаджень становить 12100 грн. В зв`язку із наявною несплаченою компенсацією за заподіянуц шкоду 06.05.2024 на адресу відповідача було направлено претензію про сплату (а.с. 17). Кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки (ст. 66 Конституції України). Відповідно до ч. 4 ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Згідно із ч. 1 ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (ч. 1 ст. 1166 ЦК України). Закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених статтею 38 КУпАП, не є реабілітуючою, тобто не є обставиною, яка спростовує факт наявності вини особи в скоєнні правопорушення (постанова Верховного Суду від 29 квітня 2020 року в справі № 686/4557/18). Правовими підставами звернення до суду позивач визначив норми Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", ст. 1166 ЦК України, Положення, затвердженого Наказом ДЕІ України від 20.02.2023 №19. Державна екологічна інспекції у Вінницької області зареєстрована як юридична особа (код ЄДРПОУ 37979894). Стаття 11 ЦК України встановлює, що підставою виникнення цивільних прав і обов`язків є завдання майнової шкоди. У силу ст.66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність (ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища"). Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі на підставі ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища". Відповідно до ст. 41 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. З відповіді Хмільницької міської ради від 16.01.2024 року надано графічне зображення межі міста Хмільник зі сторони вул. Коцюбинського неподалік житлового будинку №67. У випадку здійснення незаконної порубки дерев на землях лісогосподарського призначення обчислення розміру шкоди здійснюється відповідно до постанови Кабінету міністрів України від 23.07.2008 №665 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу", у межах населених пунктів - відповідно до постанови Кабінету міністрів України від 08.04.1999 №559 "Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів". Розрахунок розміру збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев та кущів в зелених насадженнях на території населеного пункту, обраховано позивачем відповідно до постанови Кабінету міністрів України від 08.04.1999 №559 "Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів". Позивач як особа, яка вважає, що її право порушено самостійно визначає докази, які на його думку підтверджують заявлені вимоги. Проте обов`язок надання правового аналізу заявлених вимог, доказів на їх підтвердження та спростування доводів учасників справи, покладений на господарський суд. Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів. Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування всіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язками, відносинами і залежностями. Таке з`ясування запобігає однобічності та забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення. Чітке обґрунтування та аналіз є базовими вимогами до судових рішень та важливим аспектом права на справедливий суд. Верховний Суд неодноразово звертався загалом до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 86 ГПК України). Таким чином, суд зобов`язаній надати оцінку кожному належному, допустимому та достовірному доказу, який міститься в матеріалах справи, а також визначити певну сукупність доказів, з урахуванням їх вірогідності та взаємного зв`язку, що дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.ї Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що закриття відносно відповідача [PERSON] справи про адміністративне правопорушення за статтею 153 КУпАП у зв`язку з закінченням строків накладення адміністративного стягнення є по своїй суті нереабілітуючою підставою, а у сукупності з іншими матеріалами підтверджує те, що внаслідок неправомірних дій відповідача навколишньому природному середовищу було завдано шкоди. За встановлених обставин суд дійшов висновку про задоволення позову та стягнення з відповідача завданої ним шкоди на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області. Враховуючи задоволення позову, відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь Державної екологічної інспекції у Вінницькій області належить стягнути судові витрати - судовий збір в розмірі 3028 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved