Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-30 00:00:00

У червні 2024 року позивач [PERSON] через свого представника - адвоката Сахницького Олександра Анатолійовича, звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з вищевказаним позовом, в якому просив стягнути з [PERSON] на його користь заборгованість у розмірі 190 057 грн, моральну шкоду в розмірі 10 000 грн та судові витрати. В обґрунтування позову вказано, що в жовтні-листопаді 2020 року на замовлення [PERSON] , ФОП [PERSON] здійснював обладнання будинку [ADDRESS] системою опалення та вентиляції. Сторонами обговорено та узгоджено: модель, комплектація обладнання, вартість обладнання та робіт. Відповідач особисто надав позивачу дозвіл та ключі від дверей будинку і воріт. Оскільки позивач з відповідачем були тривалий час знайомі та перебували в дружніх стосунках, домовленість між ними була усною. Сторони домовились відповідно до комерційної пропозиції у вигляді двох письмових кошторисів із зазначенням комплектації та вартості обладнання. Перший кошторис включав систему опалення на базі теплового насосу та основні матеріали вартістю 142 947,60 грн, що в доларах становило близько 5 141 доларів США. Другий кошторис включав обладнання припливно-витяжної вентиляції на базі рекуператора та основні матеріали (повітроводи, адаптери під решітки із оцинкованого металу, алюмінієві решітки, тощо), загальною вартістю 2 872,70 доларів США, та вартість основних робіт на суму 950 доларів США. По другому кошторису, були виконані роботи майже всі, крім облаштування внутрішніх решіток. Зазначені роботи були виконанні в жовтні - листопаді 2020 року, при цьому все обладнання та матеріали були оплачені особисто позивачем, а відповідач в повній мірі не оплатив їх. На виконання замовлення, позивач використав наявне та раніше придбане за власні кошти обладнання та тепловий насос загальною вартістю 177 704,40 грн. До середини листопада 2020 року була частково зібрана система опалення і вентиляції та проведений перший запуск системи опалення. Але оскільки система була зібрана не повністю, а саме не була встановлена система автоматики теплих полів, мали місце перепади в електропостачанні, дане обладнання потребувало постійного ручного контролю та коригування роботи. Наприкінці листопада 2020 року тепловий насос системи опалення зупинився і видав критичну помилку. Причиною могло бути неякісне електроспоживання будинку відповідача. Позивач повідомив про наявну проблему технічний відділ компанії "Київ Клімат". В свою чергу, компанія "Київ Клімат" повідомила позивача про те, що сам відповідач особисто звертався і просив відновити роботу теплового насосу як можна швидше, для чого вони надали позивачу 03.12.2020 на його прохання для перевірки іншу аналогічну плату інвертора, яка ймовірно могла бути причиною зупинки теплового насосу. Після удосконалення системи електропостачання (встановлення приладів стабілізації напруги), позивач провів заміну плати теплового насосу (плати інвертора, яку отримав в "Київ Клімат" і яка до цього часу знаходиться в будинку позивача), тепловий насос почав працювати. Після відновлення роботи теплового насосу, позивач неодноразово звертався до відповідача з проханням розрахуватися, але до цього часу він не розрахувався. Позивач вказує також про завдану йому моральну шкоду. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану справу передано на розгляд судді Цуранову А.Ю. 03.07.2024 ухвалою судді позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження у відкритому підготовчому судовому засіданні 04.09.2024. 12.11.2024 в судовому засіданні ухвалою суду на місці закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті 19.12.2025. В судовому засіданні позивач підтримав позов та просив задовольнити. Пояснив, що відповідач звернувся до нього та між ними була досягнута згода з усіх істотних умов щодо робіт. Після погодження кошторисів, матеріали закуповувались за рахунок позивача. Вказує, що залучав до роботи сантехніків, електриків та будівельників. Все обладнання, яке було придбане знаходиться в будинку відповідача. Перший кошторис включає вартість роботи всіх працівників, матеріал і обладнання. Роботи виконані на 80-90%. Він в більшій мірі оплачений відповідачем. Другий кошторис - це матеріал, обладнання і роботи по встановленню системи вентиляції. Роботи по ньому виконані на 98%, однак не оплачені. Кошториси після затвердження коригувалися. Домовленість була така, що кошти за роботу відповідач мав оплатити після запуску системи опалення, за матеріали - в процесі виконання робіт. Наявні в матеріалах кошториси - це ті, які з коригуваннями в частині виконаних робіт. В тепловому насосі орієнтовно десяток плат, відповідачу були повернуті три плати, а одна там залишилась. По факту позивачу заплатили лише за одну плату. Також відповідач погодив роботу по вентиляції, однак не оплатив за неї і за матеріали. Представник позивача позов підтримав, заявив про понесені витрати на правничу допомогу. Пояснив, що сторони були знайомі та між ними були дружні стосунки більше 10 років, тому домовленість спочатку була усною, але потім підтверджена кошторисами та смс-листуванням. Позивач мав виконати роботу на замовлення відповідача за рахунок придбаних матеріалів та власних сил позивача. Відповідач в судовому засіданні позов не визнав. Вказав, що дійсно мав усну угоду з позивачем щодо встановлення системи опалення в будинку, але ця система не працює. Переписка в месенджері - це доказ того, що він хотів укласти договір з позивачем на закінчення робіт. Саме він скидав кошториси позивачу, які останній перед цим надавав. Вони стосувались тільки теплового насосу, за що позивач оплатив кошти з урахуванням роботи. Але робота зроблена не була. Рекуператор відповідач не замовляв, позивач його встановив на власний розсуд. Ключі від будинку він надавав особисто позивачу. Вказує, що були викрадені плати. Ці плати вилучені слідчим у позивача. Перший конфлікт між сторонами був через насос, оскільки позивач складав різні кошториси. Другий - через вихід з ладу теплового насосу. Тоді рекуперації ще не було. Вказує, що перший кошторис на опалення у червні 2020 року він погодив. Даний кошторис був без сум та він відсутній в матеріалах справи. Роботи за першим кошторисом не виконані. Насос з перебоями пропрацював одну добу, він зараз в будинку в розібраному стані. Плати є тільки ті, що були в комплекті теплового насосу (кондиціонеру), інших плат немає. Він встановлений, але не працює. Другий кошторис (а.с.40) на вентиляцію отримав у вересні 2020 року по "Вайберу", але не погодив його. З кінця листопада 2020 року всі відносини між сторонами припинені. Слідчим повернуті йому три плати, але вони не встановлені в насос та він не знає чи вони працюють. Представник відповідача в судовому засіданні пояснила, що відповідач не замовляв вентиляцію, а за тепловий насос все оплатив. Вислухавши позиції сторін та їх представників, покази свідків, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне. [PERSON] зареєстрований як Фізична особа - підприємець 20.06.2006, що вбачається зі свідоцтва серії [NUMBER] . Влітку 2020 року між ФОП [PERSON] та [PERSON] укладено усний договір на здійснення обладнання в будинку [ADDRESS] системою опалення. В матеріалах справи наявна електронна переписка сторін, датована серпнем 2020 року - вереснем 2022 року, в якій йдеться про підбір обладнання по тепловому насосу, водопідготовку, креслення, розмір кутника, вартість та наявність боргу станом на 16.12.2020 в розмірі 40 943 грн та 3 024,90 доларів США. Також переписка містить фрази: "Рекуперація зараз скину" (18.08.2020), "Завтра рано мені потрібно на Київ, гроші по рекуператору і матеріалам" (02.12.2020). В переписці містяться кошториси від 24.09.2022. Стороною позивача надано кошторис від 26.01.2022 на систему опалення на базі теплового насосу GREE VERSATI 2 GRS-CQ16Pd/NaE-M вартістю 142 947, 60 грн з зауваженням про наявність боргу в розмірі 57 929 грн, та кошторис від 30.12.2020 на припливно-витяжну вентиляція на базі рекуператора GREE FHBQ-D8-K вартістю 3 822,70 доларів США та вартістю основних робіт на суму 4 500 грн. Відповідно до видаткової накладної ТОВ "Сільвер Еір Студіос" № СА-0000087 від 03.07.2020, Паценко М.О. одержав товар: припливно-витяжну установку GREE FHBQ-D8-K вартістю 28 964 грн та кондиціонер GRS-CQ16Pd/NaE-M/І/GRS-CQ16Pd/NaE-M/О вартістю 119 123 грн. Відповідно до листа ТОВ "КиївКлімат" на запит № 01/12/01 від 01.12.2022, в грудні 2020 року до технічного відділу звертався [PERSON] з приводу отримання плати керування інвентором зовнішнього блоку теплового насосу GREE VERSATI 2 ZQ3316D_V13 № 1R8505790002 pn 30223000038. Вказана плата була йому надана для перевірки працездатності теплового насосу методом заміни плати. Також [PERSON] в грудні 2020 року надавав до технічного відділу ТОВ «КиївКлімат» для перевірки та діагностування: таку ж плату GREE VERSATI 2 ZQ3316D_V13 pn 30223000038; плату - пульт керування внутрішнім блоком GREE VERSATI 2 Z263TV12 № 1R8229280008 pn 30292000047; плату керування зовнішнім блоком GREE VERSATI 2 WZF73GV10 № 1R8513320008 pn [NUMBER] . Вказані плати були повернуті [PERSON] 24.12.2020. В матеріалах справи містяться акти прийому-передачі обладнання: 1) від 03.12.2020 про передачу від ТОВ "КиївКлімат" до [PERSON] плати керування інвертором зовнішнього блоку теплового насосу GREE VERSATI 2 ZQ3316D_V13 № 1R8505790002 pn 30223000038 для перевірки працездатності теплового насосу; 2) від 18.12.2020 про передачу від [PERSON] до ТОВ "КиївКлімат" плати керування інвертором зовнішнього блоку теплового насосу GREE VERSATI 2 ZQ3316D_V13 № 1R8505790002 pn 30223000038, плати - пульт керування внутрішнім блоком GREE VERSATI 2 Z263TV12 № 1R8229280008 pn 30292000047, плати керування зовнішнім блоком GREE VERSATI 2 WZF73GV10 № 1R8513320008 pn [NUMBER] ; 3) від 03.12.2020 про передачу від ТОВ "КиївКлімат" до [PERSON] плати керування інвертором зовнішнього блоку теплового насосу GREE VERSATI 2 ZQ3316D_V13 № 1R8505790002 pn 30223000038, плати - пульт керування внутрішнім блоком GREE VERSATI 2 Z263TV12 № 1R8229280008 pn 30292000047, плати керування зовнішнім блоком GREE VERSATI 2 WZF73GV10 № [NUMBER] pn [NUMBER] . Останній акт містить застереження, що перевірка не виконувалась з причин відмови замовника. Згідно з копіями рахунків ТОВ "КиївКлімат" № [NUMBER] , КК-0000189, КК-0000188 від 15.02.2023, вартість пульта Z263TV12 № 1R8229280008 pn 30292000047, плати ZQ3316D_V13 № 1R8505790002 pn 30223000038 та плати WZF73GV10 № 1R8513320008 pn 30227000038 становить 42 648, в тому числі ПДВ. В матеріалах справи міститься опитування (пояснення) від 01.12.2022 субпідрядників, які здійснювали електромонтажні та монтажні роботи по системі опалення й вентиляції на прохання [PERSON] в будинку [PERSON] . Згідно копії ухвали Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 07.05.2024 у справі № 357/10010/23 за обвинувальним актом у кримінальному провадженні № 12022111030002483, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.10.2022 за обвинуваченням [PERSON] , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України, відмовлено у прийнятті зустрічного цивільного позову адвоката Сахницького О.А., діючого в інтересах обвинуваченого [PERSON] до потерпілого [PERSON] про стягнення боргу для спільного розгляду з кримінальним провадженням № 12022111030002483. Свідок [PERSON] в судовому засіданні надав покази, що чотири роки тому робив вентиляцію в будинку відповідача на прохання [PERSON] , по оплаті теж з ним домовлялись. Розрахувався частково. [PERSON] бачив як все робилось. Вказує, що тепловий насос запускали й він працював, в хаті було тепло. Але через скачки напруги довелось зняти плату і відвести в сервісний центр. Він не чув про домовленості між сторонами. З замовником (відповідачем) особисто свідок ні про що не домовлявся. Свідок [PERSON] в судовому засіданні надав покази, що робив теплі поли в будинку відповідача, але з ним розрахувались частково. [PERSON] сказав, що [PERSON] не розрахувався за роботу. Його запрошував на роботу його товариш [PERSON] . В будинку працювали хлопці [PERSON] , вони орієнтовно місяць робили вентиляцію. [PERSON] бачив, як проходять роботи. Теплі поли працювали від котла. Свідок не розуміє в роботі системи вентиляції, але бачив як були прокладені вентиляційні труби.\~ При вирішенні справи суд виходить з наступного. Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За змістом ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до ст. 6, 627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (ч. 1 ст. 628 ЦК України). Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору (ч. 1 ст. 638 ЦК України). Договір є обов`язковим для виконання сторонами (статті 629 Цивільного кодексу України). Положеннями статей 525, 526, 530 Цивільного\~ кодексу України\~ встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання не допускається, якщо інше не встановлено договором\~ або\~ законом. Якщо у зобов`язанні встановлений\~ строк (термін) його,\~ то\~ воно\~ підлягає\~ виконанню\~ у\~\~ цей\~ строк (термін). Звертаючись до суду з цим позовом, позивач визначає укладений між сторонами договір - договором купівлі-продажу. Проте така характеристика договору є помилковою з огляду на наступні положення ЦК України в редакції, що діяла на час укладенні договору. Відповідно до ст. 655 ЦК України, за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. За умовами договору побутового підряду підрядник, який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується виконати за завданням фізичної особи (замовника) певну роботу, призначену для задоволення побутових та інших особистих потреб, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір побутового підряду є публічним договором. До відносин за договором побутового підряду, не врегульованих цим Кодексом, застосовується законодавство про захист прав споживачів (ст. 865 ЦК України). Договір побутового підряду укладається не з приводу лише робіт, а й робіт та їх результату. Тому предмет в договорі побутового підряду є складним, оскільки предметом виконання є конкретні дії підрядника з виконання замовлення, а також передача отриманого матеріалізованого результату. Відповідно до статті 633 ЦК України, публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. Підприємець не має права надавати переваги одному споживачеві перед іншим щодо укладення публічного договору, якщо інше не встановлено законом. Підприємець не має права відмовитися від укладення публічного договору за наявності у нього можливостей надання споживачеві відповідних товарів (робіт, послуг). У разі необгрунтованої відмови підприємця від укладення публічного договору він має відшкодувати збитки, завдані споживачеві такою відмовою. Актами цивільного законодавства можуть бути встановлені правила, обов`язкові для сторін при укладенні і виконанні публічного договору. Умови публічного договору, які суперечать частині другій цієї статті та правилам, обов`язковим для сторін при укладенні і виконанні публічного договору, є нікчемними. Договір побутового підряду має певну специфіку предмету договору: робота призначена задовольнити побутові чи інші особисті потреби замовника, та такий договір регулює відносини, що виникають у сфері обслуговування. Разом з тим, відповідно до статті 837 ЦК України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Підрядник має право, якщо інше не встановлено договором, залучити до виконання роботи інших осіб (субпідрядників), залишаючись відповідальним перед замовником за результат їхньої роботи. У цьому разі підрядник виступає перед замовником як генеральний підрядник, а перед субпідрядником - як замовник (ст. 838 ЦК України). Відповідно до статті 843 ЦК України, у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Якщо у договорі підряду не встановлено ціну роботи або способи її визначення, ціна встановлюється за рішенням суду на основі цін, що звичайно застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу. Згідно зі статтею 846 ЦК України, строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту. Відповідно до статті 849 ЦК України, замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника. Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника. Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору. За правилом статті 852 ЦК України, якщо підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі, замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих недоліків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат на виправлення недоліків чи відповідного зменшення плати за роботу, якщо інше не встановлено договором. За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Відповідно до статті 858 ЦК України, якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором. Підрядник має право замість усунення недоліків роботи, за які він відповідає, безоплатно виконати роботу заново з відшкодуванням замовникові збитків, завданих простроченням виконання. У цьому разі замовник зобов`язаний повернути раніше передану йому роботу підрядникові, якщо за характером роботи таке повернення можливе. Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків. Умова договору підряду про звільнення підрядника від відповідальності за певні недоліки роботи не звільняє його від відповідальності за недоліки, які виникли внаслідок умисних дій або бездіяльності підрядника. Підрядник, який надав матеріал для виконання роботи, відповідає за його якість відповідно до положень про відповідальність продавця за товари неналежної якості. Судом установлено, що у жовтні 2020 року між [PERSON] \~ та ФОП [PERSON] укладено усний договір, відповідно до якого сторони домовились про здійснення останнім обладнання в будинку [ADDRESS] системою опалення. Тобто, домовленість сторін була спрямована на задоволення побутових потреб замовника шляхом виконання певної роботи з переданням її результату замовникові, при цьому були залучені субпідрядники, що характеризує такі відносини як договір підряду. Судом також встановлено, що підрядник за попередньою оплатою здійснив певну роботу в будинку замовника з недоліками, тому останній вимагав безоплатного виправлення цих недоліків, сплативши за виконану роботу певні кошти. В частині домовленостей сторін про здійснення обладнання будинку [ADDRESS] системою вентиляції доводи позивача не підтвердились належними та допустимими доказами.\~ За правилом ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ст. 78 ЦПК України). Відповідно до ч. 1-4 ст. 100 ЦПК України електронними доказами є інформація в електронній (цифровій) формі, що містить дані про обставини, що мають значення для справи, зокрема, електронні документи (в тому числі текстові документи, графічні зображення, плани, фотографії, відео- та звукозаписи тощо), веб-сайти (сторінки), текстові, мультимедійні та голосові повідомлення, метадані, бази даних та інші дані в електронній формі. Такі дані можуть зберігатися, зокрема, на портативних пристроях (картах пам`яті, мобільних телефонах тощо), серверах, системах резервного копіювання, інших місцях збереження даних в електронній формі (в тому числі в мережі Інтернет). Електронні докази подаються в оригіналі або в електронній копії, на яку накладено кваліфікований електронний підпис відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги". Законом може бути передбачено інший порядок засвідчення електронної копії електронного доказу. Учасники справи мають право подавати електронні докази в паперових копіях, посвідчених у порядку, передбаченому законом. Паперова копія електронного доказу не вважається письмовим доказом. Учасник справи, який подає копію електронного доказу, повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу електронного доказу. Згідно із ч. 5 ст. 100 ЦПК України, якщо подано копію (паперову копію) електронного доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал електронного доказу. Якщо оригінал електронного доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (паперової копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Відповідно до частини 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Цивільний процесуальний кодекс України під час розгляду цивільних справ позовного провадження закріплює таку засаду для учасників справи, як змагальність сторін. Згідно із змістом статті 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати докази. Отже подання доказу, яким сторона у справі обґрунтовує підставність та законність своїх вимог чи заперечення, є виключно її правом, а не обов`язком. У зв`язку із неподанням доказу учасник справи приймає ризик доведеності та переконливості своїх вимог перед судом. Суд в свою чергу, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, розглядає справу на підставі наявних у ній доказів, за результатами дослідження яких у судовому засіданні приймає відповідне рішення. У постанові Верховного Суду від 08.11.2021 у справі №761/38133/19 вказано, зокрема, на таке: Верховний Суд неодноразово наголошував на необхідності застосування категорій стандартів доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний. Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19). З огляду на наведене, суд зазначає, що позивачем не доведено конкретних погоджених умов договору між сторонами, зокрема конкретно визначених робіт та ціни договору, порядок і строки виконання робіт, отже не є доведеною обставина порушення відповідачем зобов`язань щодо оплати за договором. Відповідно слід дійти висновку про те, що позивачем не доведено такого порушення відповідачем зобов`язання у відповідності до умов договору, яке слід визнати істотним та яке мало б наслідком стягнення коштів з відповідача на користь позивача. З огляду на вказаний висновок суду, у задоволенні позову слід відмовити за недоведеністю.

Outcome: dismissed