Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-13 00:00:00

Обласне комунальне виробниче підприємство теплового господарства «Лубнитеплоенерго» звернулось до Лубенського міськрайонного суду Полтавської області з позовом до [PERSON] , в якому просить стягнути з відповідача: заборгованість за послуги з постачання теплової енергії та гарячої води за період з 01.09.2023 по 31.12.2024 у сумі 21979,29 грн.; суму інфляційних втрат в розмірі 1782,32 грн., суму 3% річних за прострочення платежу в розмірі 380,70 грн., пеню в сумі 386,90 грн., всього 24529,21 грн та судові витрати. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що відповідач є власником квартири [ADDRESS] . Система опалення квартири відповідача є невід`ємною частиною внутрішньобудинкової системи централізованого опалення будинку. Відповідачу присвоєно особовий рахунок № [NUMBER] . Відповідач не виконує зобов`язання щодо оплати вартості послуги з постачання теплової енергії та гарячої води, внаслідок чого утворилася заборгованість, яку позивач просить стягнути в його користь. В судове засідання представник позивача не з`явилася, подано заяву про розгляд справи за її відсутності, не заперечує проти винесення заочного рішення. Відповідач в судове засідання не з`явилася, про час і місце судового розгляду була повідомлена належним чином, відзиву на позов не подавала, про причини неявки суд не повідомляла, а, відтак, за зазначених обставин, суд приходить до висновку про можливість заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення в порядку ст. 280 ЦПК України, на підставі наявних у справі доказів. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов до наступних висновків. Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що ОКВПТГ «Лубнитеплоенерго» є виконавцем послуг з постачання теплової енергії для споживачів багатоквартирних будинків міста Лубни та Пирятин. Відповідач [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується довідкою що видана КП «Лубенським міжрайонним бюро технічної інвентаризації» №212-Т від 20.02.2017 року відповідно до якої квартира за адресою [ADDRESS] була зареєстрована за відповідачем станом на 29.12.2012 року. До 01 січня 2013 року порядок проведення державної реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна визначало Тимчасове положення про порядок державної реєстрації права власності та інших речових прав на нерухоме майно, затверджене наказом Міністерства юстиції України 07.02.2002 N 7/5 (далі Положення № 7/5). Відповідно до п. 1.2. Положення № 7/5 державна реєстрація прав - це офіційне визнання і підтвердження державою фактів виникнення, переходу або припинення права власності та інших речових прав на нерухоме майно, а також права власності на об`єкти незавершеного будівництва шляхом внесення відповідного запису до Реєстру прав власності на нерухоме майно. Пунктом 1.3. Положення № 7/5 передбачено, що державна реєстрація прав проводиться реєстраторами бюро технічної інвентаризації (далі - БТІ) у межах визначених адміністративно- територіальних одиниць, обслуговування на території яких здійснюється БТІ, створеними до набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень" та інших законодавчих актів України" ( 1878-17 ) та підключеними до Реєстру прав власності на нерухоме майно. Згідно п. 1.8. Положення №7/5 Реєстр прав власності на нерухоме майно (далі - Реєстр прав) є єдиною державною інформаційною системою, що містить відомості про зареєстровані права, суб`єктів прав, об`єкти нерухомого майна та незавершеного будівництва (далі - об`єкти, права щодо яких підлягають державній реєстрації), правовстановлювальні документи та документи, на підставі яких проведено державну реєстрацію права власності на об`єкт незавершеного будівництва. Складовими частинами Реєстру прав є електронна база даних, реєстраційні справи, журнали обліку заяв про державну реєстрацію прав та обліку заяв та запитів про надання інформації з Реєстру прав. Державна реєстрація здійснювалась на підставі правовстановлювальних документів, зокрема: договорів, за яким відповідно до законодавства передбачається перехід права власності; виданих нотаріусом свідоцтва про право на спадщину, про право власності на частку в спільному майні подружжя в разі смерті одного з подружжя, про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів); свідоцтва про право власності на нерухоме майно, видане органом місцевого самоврядування; свідоцтва про право власності, видане органом приватизації наймачам житлових приміщень державного та комунального житлового фонду; рішення суду про визнання права власності на об`єкти нерухомого майна, про встановлення факту права власності на об`єкти нерухомого майна тощо. Одночасно з прийняттям рішення про державну реєстрацію прав реєстратор БТІ вносив записи до відповідного розділу Реєстру прав, після чого видавав у паперовому вигляді витяг про державну реєстрацію прав, який є невід`ємною частиною правовстановлювального документа, а у разі проведення державної реєстрації права на нерухоме майно на правовстановлювальному документі також робив відмітку (штамп) про державну реєстрацію. Починаючи з 1 січня 2013 року державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень здійснюється шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (далі Державний реєстр речових прав) - єдиної державної інформаційної системи, що забезпечує обробку, збереження та надання відомостей про зареєстровані речові права на нерухоме майно та їх обтяження. Відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (далі Закон № 1952-IV) державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно. З 2013 році вищезгаданий Реєстр прав, ведення якого здійснювало БТІ, став невід`ємною архівною складовою частиною Державного реєстру речових прав, який діє на теперішній час. Як вбачається із інформаційної довідки № 402546041 від 06.11.2024, в Державному реєстрі речових прав, в Реєстрі прав власності на нерухоме майно, в Державному реєстрі Іпотек, в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна відомості щодо об`єкта нерухомого майна - квартири за адресою: [ADDRESS] , відсутні. Відсутність відомостей про речові права в Державному реєстрі речових прав вказує на те, що відомості які містяться у довідці, виданій КП «Лубенське міжрайонне бюро технічної інвентаризації», про зареєстроване за Відповідачем право власності на вищевказану квартиру є актуальними. ОКВПТГ «Лубнитеплоенерго» є виконавцем послуг з централізованого опалення для населення багатоквартирних будинків міста Лубни, яким на ім`я [PERSON] відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . Загальна опалювальна площа 71,70 кв.м. Обов`язок відповідача сплатити борг за надані послуги ґрунтується на вимогах ст.ст. 509, 525, 526 Цивільного Кодексу України, та нормах Закону України «Про житлово-комунальні послуги». Будинок [ADDRESS] обладнаний загальнобудинковим вузлом обліку теплової енергії. Система опалення квартири Відповідача є невід`ємною частиною внутрішньобудинкової системи централізованого опалення даного багатоквартирного будинку, так як при проектуванні багатоквартирного будинку закладається і засіб теплопостачання - централізоване теплопостачання. Відповідно до приписів Законів України «Про житлово-комунальні послуги», «Про теплопостачання», Житлового Кодексу України споживач теплової енергії повинен щомісячно здійснювати оплату теплопостачальній організації за фактично отриману теплову енергію. Договори про надання житлово-комунальних послуг укладаються відповідно до типових або примірник договорів, затверджених Кабінетом Міністрів України або іншими уповноваженими законом державними органами відповідно до закону (ч. 2 ст. 12 Закону № 2189). Постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 № 830 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 08.09.2021 № 1022) (далі - Правила № 830) та Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1182 (далі - Правила № 1182) затверджено Типові індивідуальні договори про надання послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води, що є публічними договорами приєднання, які набирають чинності через 30 днів з дня опублікування тексту договору на офіційному веб-сайті органу місцевого самоврядування та/або на веб- сайті виконавця послуги (частина 5 статті 13 Закону № 2189). 01.10.2021 на веб-сайті ОКВПТГ «Лубнитеплоенерго» http:lubnyteplo.соm.uа опубліковано тексти індивідуальних договорів про надання послуги з постачання теплової енергії та з постачання гарячої води. Таким чином, враховуючи особливості укладання індивідуальних договорів про надання житлово-комунальних послуг у багатоквартирному будинку, встановлені статтею 14 Закону №2189-УІП, даний договір набрав чинності 01.11.2021 року. За приписами ч.5 ст.13 Закону № 2189 та п. 30 індивідуального договору, плата виконавцю комунальної послуги за індивідуальним договором про надання комунальної послуги, що є публічним договором приєднання, складається з: - плати за послугу, що розраховується виходячи з розміру затверджених цін/тарифів на відповідну комунальну послугу та обсягу спожитих комунальних послуг, визначеного відповідно до законодавства; - плати за абонентське обслуговування, яка не може перевищувати граничний розмір, визначений Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п. 37 ч. 1 ст. 43 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні», встановлення тарифів на житлово-комунальні послуги, які надаються підприємствами, що перебувають у спільній власності територіальних громад, представництво яких здійснює відповідна районна чи обласна рада, віднесено до повноважень районних чи обласних рад. Рішеннями Полтавської обласної ради № 476 від 30 вересня 2022 року та № 668 від 28.07.2023 року та № 853 від 30.08.2024 встановлено тарифи для ОКВПТГ «Лубнитеплоенерго». Відповідно до них ОКВПТГ «Лубнитеплоенерго» з 01.11.2021 застосовує тариф двоставковий тариф за послуги з постачання теплової енергії, який складається з: - умовно-змінної частини 1685,56грн./Гкал; - умовно-постійної частини (абонентська плата на одиницю теплового навантаження) -116840,ббгрн/Гкал/год. в місяць. В опалювальний період нарахування плати (умовно-змінна частина) проводиться згідно показників лічильника теплової енергії за фактично спожиту теплову енергію. Розрахунок місячної абонентської плати (умовно-постійна частина) розраховується Виходячи з теплового навантаження будинку; площі квартири споживача; тарифу (116840,ббгрн/Гкал/год. в місяць). Місячна абонентська плата (умовно-постійна частина) нараховується незалежно від показників лічильників теплової енергії щомісяця протягом року. Плата за абонентське обслуговування визначається виконавцем комунальних послуг у розрахунку на 1 абонента/міс, тобто не за обсяги спожитих послуг, а в розрахунку на 1 абонента та виставляється як окремий платіж щомісяця протягом року. Розмір плати за абонентське обслуговування за послуги з постачання теплової енергії в місяць у розрахунку на одного абонента, розрахований відповідно до Постанови КМУ № 808 від 21.08.2019 року, становить 33,74грн. та з постачання гарячої води - 9,63грн. Обов`язок вносити плату за абонентське обслуговування встановлений абз. 2 пункту 32 індивідуальних договорів. Одиницею вимірювання обсягу спожитої послуги з постачання теплової енергії є гігокалорія (Гкал) (пункт 11 індивідуального договору; пункт 18 Правил № 830), обсягу спожитої гарячої води є куб. метр (пункт 19 Правил № 1182). Комерційний облік послуги здійснюється вузлом обліку, що забезпечує загальний облік її споживання в будівлі, згідно з показаннями його засобів вимірювальної техніки. Розподіл обсягів спожитих у будівлі послуг з постачання теплової енергії, гарячої та холодної води між споживачами здійснюється відповідно до законодавства (ч. 1 ст. 17 Закону № 2189; ст. 9 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання»). Порядок розподілу між споживачами спожитих у будівлі/будинку послуг з постачання теплової енергії, постачання гарячої води, обсяг споживання яких визначений за допомогою вузла (вузлів) комерційного обліку або розрахунково у разі його (їх) відсутності, тимчасового виходу з ладу або втрати, встановлює Методика розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затверджена наказом Мінрегіону від 22.11.2018 № 315 (далі - Методика розподілу). Обсяг спожитої споживачем послуги визначається як частина обсягу теплової енергії, спожитої у будинку для потреб опалення, визначеної та розподіленої між споживачами пропорційно до площі їх приміщень. Розрахунковим періодом для оплати спожитої послуги є календарний місяць (пункт 35 Правил № 830, пункт 32 індивідуального договору). Споживач здійснює оплату спожитої послуги щомісяця не пізніше останнього дня місяця, що настає за розрахунковим періодом (пункт 35 Правил № 830, пункт 34 індивідуального договору). Відповідно до положень статей 7,9 Закону № 2189-УПІ індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами, споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором, споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору. Постачання теплової енергії для потреб опалення здійснюється в опалювальний період. Рішення про початок та закінчення опалювального періоду приймається органами місцевого самоврядування (п. 8 Правил надання послуги з постачання теплової енергії і типових договорів про надання послуги з постачання теплової енергії, затверджених Постановою КМУ від 21.08.2019 № 830). Розпорядженнями Лубенського міського голови: - від 19.10.2023 №513р період опалювального сезону 2023/24 років встановлено з 19.10.2023; - від 21.10.2024 №517р період опалювального сезону 2024/25 років встановлено з 21.10.2024р. ОКВПТГ «Лубнитеплоенерго» свої зобов`язання за Договором виконало, надавши споживачу послуги з постачання теплової енергії. Відповідно до розрахунку заборгованості по особовому рахунку № [NUMBER] за адресою [ADDRESS] позивачем ОКВПТГ «Лубнитеплоенерго» за надані послуги, відповідачу нараховано заборгованість за період 01.09.2023 по 31.12.2024 за послуги постачання теплової енергії на суму 21979,29грн., які неюне оплачено. Відповідачем розрахунок заборгованості не оспорювався та не спростовано. Враховуючи положення ст. ст. 317, 322, 360 ЦК України, власник квартири зобов`язаний нести витрати з її утримання, у тому числі оплачувати комунальні послуги, незалежно від того, проживає він у належній йому квартирі чи ні, якщо він в установленому порядку не відмовився від надання таких послуг. Не проживання відповідача у квартирі, яка належить йому на праві власності, та факт відсутності його реєстрації у цій квартирі не звільняє особу, як власника квартири, від обов`язку нести витрати по оплаті житлово-комунальних послуг (Постанова КЦС ВС від 02.04.2020 року у справі № 757/29813/17-ц). Стаття 509 Цивільного Кодексу України визначає, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (стаття 610 ЦК України). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. У відповідності до ч. 1 ст. 26 Закону № 2189-VIII та п. 45 індивідуального договору у разі несвоєчасного здійснення платежів за житлово-комунальні послуги споживач зобов`язаний сплатити пеню в розмірі, встановленому в договорі, але не вище 0,01 відсотка суми боргу за кожен день прострочення. Загальний розмір сплаченої пені не може перевищувати 100 відсотків загальної суми боргу. Нарахування пені починається з першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку внесення плати за житлово-комунальні послуги. Сума нарахованої пені становить 386,90грн., згідно розрахунку наданого позивачем. Крім того, виходячи з юридичної природи правовідносин сторін як грошових зобов`язань, на них поширюється дія ч. 2 ст. 625 ЦК України, як спеціальний вид цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов`язання, якою передбачено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3% річних від простроченої суми. Інфляційне нарахування на суму боргу за порушення боржником грошового зобов`язання, вираженого в національній валюті, та 3 % річних від простроченої суми полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за неправомірне користування утриманими грошовими коштами, що підлягають сплаті кредиторові (постанова Верховного Суду від 18 березня 2019 року у справі № 210/5796/16-ц). У зв`язку із простроченням відповідачем виконання грошового зобов`язання, позивачем нараховані інфляційні витрати та 3% річних за прострочення ним виконання грошового зобов`язання. 05 березня 2022 року Кабінету Міністрів України прийнято Постанову № 206 «Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану». 29 грудня 2023 Постановою КМУ № 1405 внесено зміни до постанови № 206 та пункт 1 викладено в новій редакції, згідно якого до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється: нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів, річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення плати за житлово-комунальні послуги населенням в територіальних громадах, що розташовані на територіях, на яких ведуться бойові дії ... або тимчасово окупованих Російською Федерацією, відповідно до переліку, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій. Полтавська область та зокрема м. Лубни не значиться в даному переліку. Сума інфляційних втрат становить становить 1782,32грн., розмір 3% річних, складає 380,70грн., що підтверджується наданими позивачем розрахунками, які містяться у матеріалах справи. Відповідачем розрахунок заборгованості не оспорювався та не спростовано. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі. Відповідно до ч.1 ст.141\~ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Із врахуванням того, що позовні вимоги задоволені повністю, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума сплаченого судового збору в розмірі 3028 грн. Крім того судом встановлено, що позивачем понесені витрати, пов`язані з розглядом справи, а саме при підготовці позовної заяви позивач отримав відомості з Державного реєстру речових прав щодо квартири за адресою [ADDRESS] . Вартість отримання відомостей становить 43 грн. Відповідно до п.3 ч.2 ст.141 ЦПУ інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи у разі часткового задоволення позову покладаються на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: approved