Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-06 00:00:00

І. Стислий виклад позиції позивача ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «СВЕА ФІНАНС» звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за договором оренди, а також понесених судових витрат. Заявлені вимоги позивач обґрунтовує тим, що 21.11.2020 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Будинок Комфорту" та [PERSON] укладено договір оренди майна з правом викупу № 1144201121049, за умовами якого ТОВ "Будинок Комфорту" зобов`язалось передати у строкове платне володіння та користування майно, а саме холодильник «Ref/2D INDESIT DS3181WUA», з наступним переходом права власності відповідачу, а відповідач зобов`язався прийняти у строкове володіння та користування, а згодом у власність, та сплачувати орендну плату. ТОВ "Будинок Комфорту" свої зобов`язання за вказаним договором виконало в повному обсязі. Однак, відповідач, всупереч умовам договору орендну плату не сплачував, внаслідок чого утворилась заборгованість. 03.07.2023 між ТОВ "Будинок Комфорту" та позивачем укладено Договір Факторингу № 01.02-28/23, за умовами якого Товариство з обмеженою відповідальністю "Будинок Комфорту" передало (відступило) позивачу право грошової вимоги до боржників, зокрема, до відповідача за Договором оренди майна з правом викупу №1144201121049. Разом з тим, після відступлення позивачу прав грошової вимоги до відповідача за вказаним договором, [PERSON] не здійснює погашення існуючої заборгованості, внаслідок чого заборгованість відповідача перед позивачем становить 21042 гривень, яка складається з заборгованості за простроченими орендними платежами в сумі 14028 гривень та заборгованості за пенею за договором в сумі 7014 гривень, що і стало підставою звернення до суду із даним позовом. Також вказує, що станом на дату складення відповідної позовної заяви унаслідок порушення Орендарем умов викупу об`єкту оренди до орендаря не перейшло власності на об`єкт оренди. Також, 05.03.2021 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Будинок Комфорту" та [PERSON] укладено договір оренди майна з правом викупу № 1144210305014, за умовами якого ТОВ "Будинок Комфорту" зобов`язалось передати у строкове платне володіння та користування майно, а саме ноутбук «Note/15-16 Lenovo IdeaPad S145-15API (81UT00NRRA)», з наступним переходом права власності відповідачу, а відповідач зобов`язався прийняти у строкове володіння та користування, а згодом у власність, та сплачувати орендну плату. ТОВ "Будинок Комфорту" свої зобов`язання за вказаним договором виконало в повному обсязі. Однак, відповідач, всупереч умовам договору орендну плату не сплачував, внаслідок чого утворилась заборгованість. 03.07.2023 між ТОВ "Будинок Комфорту" та позивачем укладено Договір Факторингу № 01.02-28/23, за умовами якого Товариство з обмеженою відповідальністю "Будинок Комфорту" передало (відступило) позивачу право грошової вимоги до боржників, зокрема, до відповідача за Договором оренди майна з правом викупу №1144210305014. Разом з тим, після відступлення позивачу прав грошової вимоги до відповідача за вказаним вище договором [PERSON] не здійснює погашення існуючої заборгованості, внаслідок чого заборгованість відповідача перед позивачем становить 48222 гривень, яка складається з заборгованості за простроченими орендними платежами в сумі 32148 гривень та заборгованості за пенею за договором в сумі 16074 гривень, що і стало підставою звернення до суду із даним позовом. Також вказує, що станом на дату складення відповідної позовної заяви унаслідок порушення орендарем умов викупу об`єкту оренди до орендаря не перейшло власності на об`єкт оренди. \~ \~ \~ \~ ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи та інші процесуальні дії у справі Ухвалою від 20.02.2025 по справі відкрито загальне провадження та призначено підготовче судове засідання на 17.03.2025. Ухвалою від 17.03.2025 викликано у судове засідання відповідача [PERSON] за всіма відомими адресами проживання та через оголошення на офіційному веб-сайті "Судова влада України", відкладено підготовче засідання до 01.04.2025. Ухвалою від 01.04.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 23.04.2025. Ухвалою від 23.04.2025 викликано у судове засідання відповідача [PERSON] за всіма відомими адресами проживання та через оголошення на офіційному веб-сайті "Судова влада України", відкладено судове засідання до 07.05.2025. У судове засідання представник позивача не з`явився, у клопотанні просив розгляд справи проводити за його відсутності та не заперечував проти винесення заочного рішення. Відповідач у судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, про що свідчить відмітка в довідці про причини повернення поштового відправлення «адресат відсутній за вказаною адресою». У такому разі днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, згідно з пунктом 3 частини 8 статті 128 ЦПК України. Також відповідач повідомлявся про розгляд справи через оголошення на офіційному веб-сайті "Судова влада України". Відповідач про причини неявки в судове засідання суд не повідомив, відзив на позовну заяву не подав. Представник позивача не заперечував проти заочного розгляду справи. Виходячи з наведеного, з урахуванням положень частини 4 статті 223, статей 280, 281 ЦПК України, судом 07.05.2025 постановлена ухвала про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. За правилом частини 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин Судом встановлено, що 21.11.2020 ТОВ «Будинок Комфорту» та [PERSON] погодили умови та уклали в електронному вигляді договір оренди майна з правом викупу № 1144201121049, відповідно до пунктів 1, 2 якого орендодавець зобов`язався передати орендареві у строкове платне володіння та користування майно «Ref/2D INDESIT DS3181WUA», з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від орендодавця до орендаря на умовах, передбачених Правилами надання майна у оренду, які є невід`ємною частиною цього Договору, а орендар зобов`язується прийняти цей об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом і у власність, на визначених умовах, а також сплачувати орендодавцеві орендну плату. Сторонами відповідно до умов Договору оренди погоджено строк оренди майна на 12 місяців з щомісячним платежем у розмірі 1 569 гривень, а також вартість об`єкту оренди: при викупі за 12 місяців складатиме 18 828 гривень (пункт 2 Договору оренди майна з правом викупу). Сплата орендної плати у розмірі 1569 гривень (в тому числі ПДВ 261,50 гривень) здійснюється орендарем до 21-го числа (включно) кожного наступного календарного місяця, що слідує за місяцем укладення Договору протягом усього строку оренди, який становить 12 місяця, де днем внесення останнього платежу є 21.11.2021. ТОВ «Будинок Комфорту» свої зобов`язання виконав, передавши об`єкт оренди у тимчасове користування відповідачки, що підтверджується Експрес-накладною «Нова пошта» № 20450307044856 від 27.11.2020. За умовами пункту 5 вищевказаного договору, за прострочення орендних платежів орендар зобов`язується сплатити на користь орендодавця пеню в розмірі 2% від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з першого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за цим договором. Відповідно до наданого позивачем розрахунку загальна сума заборгованості за Договором оренди майна з правом викупу № 1144201121049 від 21.11.2020 становить 21042 гривень, з яких 14028 гривень - сума заборгованості за орендні платежі згідно з договором, 7014 гривень - заборгованість за пенею, нарахованою відповідно до умов договору. Також судом встановлено, що 05.03.2021 ТОВ «Будинок Комфорту» та [PERSON] погодили умови та уклали в електронному вигляді договір оренди майна з правом викупу № 1144210305014, відповідно до пунктів 1, 2 якого орендодавець зобов`язався передати орендареві у строкове платне володіння та користування майно ноутбук «Note/15-16 Lenovo IdeaPad S145-15API (81UT00NRRA)», з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від орендодавця до орендаря на умовах, передбачених Правилами надання майна у оренду, які є невід`ємною частиною цього Договору, а орендар зобов`язується прийняти цей об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом і у власність, на визначених умовах, а також сплачувати орендодавцеві орендну плату. Сторонами відповідно до умов Договору оренди погоджено строк оренди майна на 12 місяців з щомісячним платежем у розмірі 2679 гривень, а також вартість об`єкту оренди: при викупі за 12 місяців складатиме 32148 гривень (пункт 2 Договору оренди майна з правом викупу). Сплата орендної плати у розмірі 2679 гривень (в тому числі ПДВ 446,50 гривень) здійснюється орендарем до 5-го числа (включно) кожного наступного календарного місяця, що слідує за місяцем укладення Договору протягом усього строку оренди, який становить 12 місяця, де днем внесення останнього платежу є 05.03.2022. \~ \~ \~ \~ТОВ «Будинок Комфорту» свої зобов`язання виконав, передавши об`єкт оренди у тимчасове користування відповідачки, що підтверджується Експрес-накладною «Нова пошта» № 20450355447602 від 05.03.2021. За умовами пункту 4 вищевказаного договору за прострочення орендних платежів орендар зобов`язується сплатити на користь орендодавця пеню в розмірі 3% від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з першого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за цим договором. Орендодавець залишає за собою право нараховувати орендарю пеню в розмірі меншому, ніж 3%, на власний розсуд. Відповідно до наданого позивачем розрахунку загальна сума заборгованості за Договором оренди майна з правом викупу № 1144210305014 від 05.03.2021 становить 48222 гривень, з яких 32148 гривень - сума заборгованості за орендні платежі згідно з договором, 16074 гривень -\~заборгованість за пенею, нарахованою відповідно до умов договору. 03.07.2023 між ТОВ «Будинок Комфорту» та ТОВ «Росвен Інвест Україна» було укладено договір факторингу № 01.02-28/23, за яким клієнт відступив факторові право грошової вимоги до боржників. Згідно з актом прийому-передачі Реєстру боржників за Договором факторингу № 01.02-28/23 від 03.07.2023 клієнт передав, а фактор прийняв Реєстр боржників. Із витягу з Реєстру боржників до Договору факторингу № 01.02-28/23 від 03.07.2023 вбачається, що ТОВ «Росвен Інвест Україна» набуло права грошової вимоги, зокрема, до відповідача за договором оренди майна з правом викупу № 11442011221049 від 21.11.2022 у сумі 21042 гривень та за договором оренди майна з правом викупу № 1144210305014 від 05.03.2021 у сумі 48222 гривень. Відповідно до рішення «СВЕА ЕКОНОМІ КІПР ЛІМІТЕД» № 1 від 25.03.2024, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Коба Н.В., змінено найменування ТОВ «Росвен Інвест Україна» на ТОВ «СВЕА ФІНАНС». ТОВ «СВЕА ФІНАНС» зазначило, що всупереч умовам договору, відповідач не виконала своїх зобов`язань. Після відступлення позивачу права грошової вимоги, відповідач не здійснила жодного платежу для погашення заборгованості ані на рахунки ТОВ «Будинок Комфорту», ані на рахунки попереднього кредитора. ІV. Норми права, які застосував суд та оцінка аргументів сторін У частинах 1, 3 статті 509\~Цивільного кодексу України вказано, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Згідно зі статтею 626\~ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Частинами 1, 2 статті 639\~ЦК України встановлено, що договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Якщо сторони домовились укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-комунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Згідно зі статтею 203\~ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. За приписом статті 204\~ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Частиною 1 статті 205\~ЦК України визначено, що правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до статті 207\~ЦК України правочин уважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин уважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин уважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, установлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів. За змістом частини 1 статті 634\~ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до статті 705\~ЦК України за договором найму-продажу до переходу до покупця права власності на переданий йому продавцем товар покупець є наймачем (орендарем) цього товару. Покупець стає власником товару, переданого йому за договором найму-продажу, з моменту оплати товару, якщо інше не встановлено договором. Згідно зі статтею 759\~ЦК України в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору найму (оренди). Отже, за своїми правовими ознаками договір найму-продажу є консенсуальною, двосторонньою та відплатною угодою, при укладенні якої наймач (орендар) передає покупцю товар у користування за плату з правом його викупу та набуває право вимоги оплати товару з розстроченням платежу, а покупець несе зобов`язання прийняти та оплатити товар. Такий договір є змішаним договором, оскільки він містить елементи купівлі-продажу та майнового найму. Так, загальні правила щодо форми договору визначено у\~статті 639 Цивільного кодексу України, згідно з якою: - договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлено законом; - якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для такого виду договорів не вимагалася; - якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі; - якщо сторони домовились укласти у письмовій формі договір, щодо якого законом не встановлено письмової форми, такий договір є укладеним з моменту його підписання сторонами; якщо сторони домовилися про нотаріальне посвідчення договору, щодо якого законом не вимагається нотаріального посвідчення, такий договір є укладеним з моменту його нотаріального посвідчення. Тобто будь-який вид договору, який укладається на підставі\~ЦК України, може мати електронну форму. Договір, укладений в електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (статті 205, 207 Кодексу). Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 09.09.2020 у справі № 732/670/19, від 23.03.2020 у справі № 404/502/18, від 07.10.2020 у справі № 127/33824/19. Особливості укладення правочинів в електронній формі врегульовані Законом України «Про електронну комерцію». Відповідно до частин 1, 3, 4, 7\~статті 11 Закону України «Про електронну комерцію»\~пропозиція укласти електронний договір (оферта) має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору, і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття. Електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах. Електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та\~Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Правила надання оренди майна з правом викупу ТОВ «Будинок Комфорту» перебувають в загальному доступі, будучи опублікованими на їхньому офіційному сайті https://domcomfort.ua. Ці правила є публічною пропозицією (офертою) у розумінні статей\~641,644 ЦК України на укладення договору кредиту та визначають порядок і умови кредитування, права обов`язки сторін, іншу інформацію необхідну для\~\~укладення договору. \~ \~ \~ \~Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному\~статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі (частина 12\~статті 11 Закону України «Про електронну комерцію»). Статтею 12 Закону України «Про електронну комерцію»\~визначено, що якщо відповідно до акту цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до\~Закону України «Про електронний цифровий підпис»\~за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Таким чином електронний підпис призначений для ідентифікації особи, яка підписує електронний документ. Положення\~Закону України «Про електронну комерцію»\~передбачають використання як електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до\~Закону України «Про електронний цифровий підпис», так і електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом. Електронний цифровий підпис як вид електронного підпису накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа. Електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору (пункт 6 частини першої\~статті 3 Закону України «Про електронну комерцію»). 21.11.2020 [PERSON] через веб-сайт https://domcomfort.ua шляхом введення логіну та паролю особистого кабінету ввійшла до особистого кабінету та з нього через інформаційно-телекомунікаційну систему подала заявку на укладення договору, де вказала свої персональні дані - дані паспорта, місце проживання та номер телефону, адресу доставки товару, та копії самих документів. На підтвердження наявності між сторонами договірних відносин позивач разом з позовною заявою надав суду копію договору оренди майна з правом викупу № 1144201121049 від 21.11.2020; копії паспорта [PERSON] , її РНОКПП, а також фото відповідача разом з паспортом, які були завантажені відповідачем до особистого кабінету при акцептуванні оферти позивача, а також Log-file з особистого кабінету відповідача, який відображає послідовність дій орендаря при укладенні договору. Відповідно до експрес-накладної № 20450307044856 від 27.11.2020 позивач відправив відповідачу об`єкт оренди «Ref/2D INDESIT DS3181WUA». Із огляду на вищевикладене, встановлено, що відповідач підписала електронний договір оренди майна з правом викупу шляхом використання електронного підпису одноразовим ідентифікатором, а тому суд доходить висновку, що факт укладення договору оренди майна з правом викупу № 1144201121049 від 21.11.2020 підтверджується матеріалами справи та узгоджується зі статтями 6, 627\~ЦК України та статтями 11,12 Закону України «Про електронну комерцію». Із запропонованими умовами відповідач ознайомилася та погодилася з ними. Уклавши даний договір на умовах, викладених в ньому, відповідач тим самим засвідчила свою згоду та взяла на себе зобов`язання виконувати умови, які були в ньому закріплені. 05.03.2021 [PERSON] через веб-сайт https://domcomfort.ua шляхом введення логіну та паролю особистого кабінету ввійшла до особистого кабінету та з нього через інформаційно-телекомунікаційну систему подала заявку на укладення договору, де вказала свої персональні дані - дані паспорта, місце проживання та номер телефону, адресу доставки товару, та копії самих документів. На підтвердження наявності між сторонами договірних відносин позивач разом з позовною заявою надав суду копію договору оренди майна з правом викупу № 1144210305014 від 05.03.2021; копії паспорта [PERSON] , її РНОКПП, а також фото відповідача разом з паспортом, які були завантажені відповідачем до особистого кабінету при акцептуванні оферти позивача, а також Log-file з особистого кабінету відповідача, який відображає послідовність дій орендаря при укладенні договору. Відповідно до експрес-накладної № 20450355447602 від 05.03.2021 позивач відправив відповідачу об`єкт оренди «Note/15-16 Lenovo IdeaPad S145-15API (81UT00NRRA)». З огляду на викладене, встановлено, що відповідач підписала електронний договір оренди майна з правом викупу шляхом використання електронного підпису одноразовим ідентифікатором, а тому суд доходить висновку, що факт укладення договору оренди майна з правом викупу № 1144210305014 від 05.03.2021 підтверджується матеріалами справи та узгоджується зі статтями 6, 627\~ЦК України та статтями 11,12 Закону України «Про електронну комерцію». Із запропонованими умовами відповідач ознайомилася та погодилася з ними. Уклавши даний договір на умовах, викладених в ньому, відповідач тим самим засвідчила свою згоду та взяла на себе зобов`язання виконувати умови, які були в ньому закріплені. Згідно з частинами 1 та 3\~статті 512 ЦК України\~кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок, зокрема передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). Кредитор у зобов`язанні не може бути замінений, якщо це встановлено договором або законом. Статтею 514 ЦК України\~передбачено, що до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до\~статті 1077 ЦК України\~за договором факторингу (фінансування під відступлення права грошової вимоги) одна сторона (фактор) передає або зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження другої сторони (клієнта) за плату, а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника). Клієнт може відступити факторові свою грошову вимогу до боржника з метою забезпечення виконання зобов`язання клієнта перед фактором. Предметом договору факторингу може бути право грошової вимоги, строк платежу за якою настав (наявна вимога), а також право вимоги, яке виникне в майбутньому (майбутня вимога) (частина 1 статті 1078 Кодексу). Із матеріалів справи убачається, що ТОВ «СВЕА ФІНАНС»» надало належні, достатні та допустимі докази на підтвердження переходу права вимоги до [PERSON] за укладеними договорами оренди майна з правом викупу. Відповідно до\~статті 1082 ЦК України\~боржник зобов`язаний здійснити платіж факторові за умови, що він одержав від клієнта або фактора письмове повідомлення про відступлення права грошової вимоги факторові і в цьому повідомленні визначена грошова вимога, яка підлягає виконанню, а також названий фактор, якому має бути здійснений платіж. Боржник має право вимагати від фактора надання йому в розумний строк доказів того, що відступлення права грошової вимоги факторові справді мало місце. Якщо фактор не виконає цього обов`язку, боржник має право здійснити платіж клієнтові на виконання свого обов`язку перед ним. Виконання боржником грошової вимоги факторові відповідно до цієї статті звільняє боржника від його обов`язку перед клієнтом. Згідно з правовою позицією, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 23.09.2015 у справі № 6-979цс15, боржник, який не отримав повідомлення про передачу права вимоги іншій особі, не позбавляється обов`язку погашення заборгованості, а лише має право на погашення заборгованості первісному кредитору. Неповідомлення боржника про зміну кредитора не звільняє його від обов`язку погашення кредиту взагалі. Проте, всупереч умовам договору оренди майна з правом викупу, відповідач не виконала своїх зобов`язань, не погасила наявну заборгованість ані попередньому кредитору, ані новому. Відповідно до частини першої\~статті 525 ЦК України\~одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. У\~статті 526 ЦК України\~передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог\~відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно з частиною першою\~статті 530\~ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (частина перша\~статті 599 ЦК України). Відповідно до статті 610\~ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно з частиною першою\~статті 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до частини першої\~статті 612 ЦК України\~боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Частиною 1\~статті 625 ЦК України\~встановлено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Відповідно до статті 629\~ЦК України договір є обов`язковим до виконання сторонами. Унаслідок невиконання відповідачем своїх зобов`язань за договором № 1144201121049 від 21.11.2020 утворилася заборгованість перед орендодавцем по сплаті орендних платежів за період з 21.11.2020 по 18.06.2024, про що свідчить наданий позивачем розрахунок. Як убачається із вказаного вище розрахунку [PERSON] не виконала належним чином свої зобов`язання щодо сплати щомісячних орендних платежів та залишила у своєму володінні власності предмет оренди, а тому відповідно до пункту 5 договору оренди майна з правом викупу № 1144201121049 від 21.11.2020 з неї на користь позивача підлягає стягненню заборгованість перед орендодавцем по сплаті орендних платежів за період з 21.11.2020 по 18.06.2024, що складає 14028 гривень. За умовами пункту 5 вищевказаного договору, за прострочення орендних платежів орендар зобов`язується сплатити на користь орендодавця пеню в розмірі 2% від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з першого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за цим договором. Враховуючи, що відповідачка прострочила виконання грошового зобов`язання з неї на користь позивача підлягає стягненню заборгованість за пенею, нарахованою відповідно до умов пункту 5 договору, у розмірі 7014 гривень. Також, унаслідок невиконання відповідачем своїх зобов`язань за договором № 1144210305014 від 05.03.2021 утворилася заборгованість перед орендодавцем по сплаті орендних платежів за період з 05.04.2021 по 18.06.2024, про що свідчить розрахунок наданий позивачем. Як вбачається із вказаного вище розрахунку [PERSON] не виконала належним чином свої зобов`язання щодо сплати щомісячних орендних платежів та залишила у своєму володінні власності предмет оренди, а тому відповідно до пункту 4 договору оренди майна з правом викупу № 1144210305014 від 05.03.2021 з неї на користь позивача підлягає стягненню заборгованість перед орендодавцем по сплаті орендних платежів за період з 05.04.2021 по 18.06.2024, що складає 32148 гривень. За умовами пункту 4 вищевказаного договору, за прострочення орендних платежів орендар зобов`язується сплатити на користь орендодавця пеню в розмірі 3% від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з першого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за цим договором. Ураховуючи, що відповідач прострочила виконання грошового зобов`язання з неї на користь позивача підлягає стягненню заборгованість за пенею, нарахованою відповідно до умов пункту 4 договору, у розмірі 16074 гривень. Таким чином, з урахуванням встановлених судом обставин справи та з урахуванням доказів, що подані на підтвердження позовних вимог, суд приходить до висновку, що позивачем належним чином доведені обставини виникнення між сторонами правовідносин та обґрунтованість позовних вимог, які підлягають задоволенню. V. Розподіл судових витрат Відповідно до частини 1 статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Позивачем понесені та документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору із застосуванням понижуючого коефіцієнта в розмірі 0,8 ставки в сумі 2422,40 гривень, які, відповідно до частини 1 статті 141 ЦПК України, підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. З урахуванням викладено,

Outcome: approved