Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-04 00:00:00

27.09.2023 АТ КБ «Сенс Банк» звернулось до суду з позовом до [PERSON] про стягнення кредитної заборгованості. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 24.02.2020 між АТ «Альфа-Банк» та [PERSON] укладено угоду про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії №631356809, відповідно до вимог якої АТ «Альфа-Банк» зобов`язався надати [PERSON] кредит, а останній зобов`язувався в порядку та на умовах, що визначені кредитним договором повертати кредит, виплачувати проценти за користування кредитом, сплачувати комісію та інші передбачені платежі в сумі, строки та на умовах, що передбачені кредитним договором. Позивач свої зобов`язання за договором виконав, надавши відповідачеві кредит. У порушення умов договору, відповідач свої зобов`язання належним чином не виконував, в результаті чого станом на 22.01.2023 має заборгованість за кредитом в сумі 40941,71 грн. Заочним рішенням Смілянського міськрайонного суду від 11.12.2023 позов АТ КБ «Сенс Банк» задоволений, стягнуто із [PERSON] на користь позивача заборгованість за кредитним договором №631356809 від 24.02.2020 в розмірі 40941,77 грн, а також 2684,00 грн судового збору. 20.12.2024 до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області надійшла заява [PERSON] про перегляд заочного рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 11.12.2023 у цивільній справі №703/4702/23 за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості, а також клопотання про поновлення процесуального строку на подання заяви про перегляд заочного рішення. Заява обґрунтована тим, що відповідач не отримував позовної заяви із додатками, не мав змоги надати відзиву у встановлені чинним законодавством порядку та строки, або ж брати участь в судовому розгляді, з липня 2022 року відповідач не перебуває за зареєстрованим місцем свого проживання, через поважну причину-мобілізацію, а тому, як підтверджується матеріалами справи, не міг отримувати поштову кореспонденцію із суду, саме через поважні причини, що зумовлені мобілізацією до Збройних Сил України. Як вбачається зі матеріалів справи, відповідач повідомлявся шляхом оголошень на сайті суду, а також засобами поштового зв`язку, однак кореспонденція не отримувалася, а була повернута. Направлення копії заочного рішення по справі за зареєстрованим місцем проживання відповідача та повернення даного поштового відправлення у зв`язку із закінченням терміну зберігання свідчить про те, що він взагалі не міг отримувати поштову кореспонденцію, що надсилалася на вказану адресу. Викладене свідчить про поважність причин неявки відповідача до суду, відсутність відзиву, що становить підставу для перегляду та скасування заочного рішення від 11.12.2023. Стягнення за кредитним договором із відповідача, як військовослужбовця, боргу, складовими якого є, зокрема відсотки за користування кредитом та відсотки на прострочену заборгованість, суперечить чинному нормативно-правовому регулюванню, оскільки військовослужбовцям під час особливого періоду штрафні санкції, пеня за невиконання зобов`язань, а також проценти за користування кредитом не нараховуються в силу прямої вказівки закону. Ухвалою Смілянського міськрайонного суду від 07.02.2025 заяву задоволено, поновлено відповідачеві процесуальний строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 11.12.2023 у справі №703/4702/23, заочне рішення скасоване, розгляд справи постановлено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Згідно ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Клопотань від учасників справи про проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін відповідно до частини 5 статті 279 ЦПК України не надходило. Відповідач у встановлений судом строк відзиву на позовну заяву не подав, клопотав про направлення на електронну адресу, якою користується, копії позовної заяви із додатками для підготування відзиву, таке клопотання судом було задоволене, однак відзив відповідачем не наданий. Частиною 8 статті 178 ЦПК України передбачено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. За відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішив розглянути справу за наявними матеріалами справи. Водночас, суд враховує, що з моменту відкриття провадження у справі сплив достатній строк, для подання всіма учасниками справи своїх доводів, заперечень, відзивів, доказів тощо. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази в їх сукупності та взаємозв`язку, суд доходить наступного висновку. За змістом ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно із ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою їх забезпечення. Відповідно до пунктів 3, 4 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України загальними засадами цивільного законодавства є: свобода договору, свобода підприємницької діяльності, яка не заборонена законом. Підстави виникнення цивільних прав та обов`язків визначені в статті 11 Цивільного кодексу України, зокрема з договорів та інших правочинів. Статтею 14 цього Кодексу визначено, що цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Виконання цивільних обов`язків забезпечується засобами заохочення та відповідальністю, які встановлені договором або актом цивільного законодавства. Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно положень статей 3, 627 ЦК України, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Відповідно до ст. 1046 ЦК України, за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей визначених родовими ознаками. Згідно ч. 1 ст. 1047 ЦК України, у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, договір позики укладається у письмовій формі незалежно від суми. Відповідно до ч. 1 ст. 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-комунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Кредитний договір є різновидом договору позички, тому до правовідносин, що виникають на його основі, застосовуються ті ж правила, що діють для договорів позички. Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. 24.02.2020 між АТ «Альфа-Банк» та [PERSON] підписана оферта на укладання угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії №631356809, анкета-заява про акцепт Публічної пропозиції АТ «Альфа-Банк» на укладання Договору про банківське обслуговування фізичних осіб, паспорт споживчого кредиту, які в сукупності становлять кредитний договір, згідно умов якого [PERSON] отримав кредит з максимальним розміром 200000,00 грн, розмір доступного кредиту на момент підписання оферти складав 7000,00 грн. Відповідно до оферти [PERSON] запропонував АТ «Альфа-Банк» укласти з ним Угоду про надання споживчого кредиту, яка є невід`ємною частиною Договору про банківське обслуговування фізичних осіб. Підставою для укладення цієї угоди є договір про банківське обслуговування фізичних осіб в АТ «Альфа-Банк». Оферта містить умови споживчого кредиту: сума доступного кредиту 200000,00 грн, процентна ставка 39,99 % річних, тип ставки - фіксована. Договір, анкета-заява, довідка про систему гарантування вкладів фізичних осіб, паспорт споживчого кредиту, підписані сторонами у вигляді паперового документу. 01.12.2022 найменування АТ «Альфа-Банк» змінено на АТ «Сенс Банк». Так, відповідно до Протоколу позачергових загальних зборів акціонерів Акціонерного товариства «Альфа-Банк» №2/2022 від 12 серпня 2022 року, вирішено змінити найменування Банку з Акціонерного товариства «Альфа-Банк» на Акціонерне товариство «Сенс Банк». Як вбачається з витягу з державного реєстру банків, 01 грудня 2022 року Національний банк України вніс запис до Державного реєстру банків щодо зміни найменування акціонерного товариства «Альфа-Банк» (скорочене найменування - АТ «Альфа-Банк») на Акціонерне товариство «Сенс Банк» (скорочене найменування - АТ «Сенс Банк»). 31.07.2023 АК «Сенс Банк» направлено на адресу відповідача в справі досудову вимогу про усунення в 30-денний термін з моменту її отримання, однак не пізніше 35 днів із дня її направлення, порушень умов кредитного договору, а саме сплату простроченої заборгованості. В разі невиконання вказаної вимоги боржник має сплатити всю суму заборгованості в розмірі 40971,71 грн. Відомості про вручення [PERSON] вказаної вимоги або ж його ознайомлення з її змістом в інший спосіб, відсутні. Пункт 1 ч. 2 ст. 11 Цивільного Кодексу України встановлює, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є зокрема договори та інші правочини. Відповідно до ч.1 ст. 626 Цивільного Кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Статтею 627 Цивільного Кодексу України передбачено, що відповідно до ст. 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору. Згідно з ч. 1 ст. 628 Цивільного Кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до ст. 1054 Цивільного Кодексу України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до ч. 1 ст. 1048 Цивільного Кодексу України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. На підтвердження належного виконання власних зобов`язань за кредитним договором банком надано виписку про рух коштів по рахунку, відкритому [PERSON] , за період із 24.02.2020 до 28.02.2023. Згідно даної виписки, а\~ також розрахунку заборгованості, сума заборгованості на кінець вказаного періоду складає 40941,71 грн, складається із заборгованості за тілом кредиту 20512,49 грн, заборгованості за відсотками 62,36 грн, заборгованості за простроченим тілом кредиту 18325,92 грн, відсотків на прострочену заборгованість 2040,94 грн, Верховний Суд у постанові від 25.05.2021 року у справі №554/4300/16-ц дійшов правового висновку, що належними доказами, які підтверджують наявність заборгованості за укладеним кредитним договором та її розмір є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність». Аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що банківські виписки з рахунків позичальника є належними та допустимими доказами у справі, що підтверджують рух коштів по конкретному банківському рахунку, вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня, та є підтвердженням виконаних за день операцій. Тобто, виписки за картковими рахунками можуть бути належними доказами щодо заборгованості за кредитним договором. Отже надана банком виписка за картковим рахунком позичальника у сукупності з іншими зібраними у справі доказами, підтверджують обставини видачі кредиту та його розміру, а також заборгованість по кредиту, розмір якої відображено у детальному розрахунку. Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у складі Касаційного цивільного суду у постанові від 17.12.2021 в справі №278/2177/15-ц: виписки за картковими рахунками (по кредитному договору) можуть бути належними доказами щодо заборгованості по тілу кредиту за кредитним договором. Відповідно до ст. 525, 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язань або одностороння зміна його умов не допускається. Згідно ст. 536 ЦК України, за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом законодавства. Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно ст. 629 ЦПК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання наступають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Відповідно до положень статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Згідно з ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд під час розгляду справи повинен безпосередньо дослідити докази у справі (ч. 1 ст. 213 ЦПК України). Як вбачається із матеріалів справи, позичальник, [PERSON] користувався кредитними коштами, погашав частину заборгованості, однак не надавав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом в повному обсязі, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов договору, що має відображення у розрахунку заборгованості за договором та додатково підтверджується випискою про рух коштів за рахунком на ім`я [PERSON] . Умовами Кредитного договору передбачено, що у випадку невиконання позичальником умов договору, останній зобов`язаний достроково виконати всі боргові зобов`язання перед Банком протягом 30 календарних днів з дня отримання від Банку відповідної вимоги. Як вбачається з матеріалів справи, 03.07.2023 на адресу позичальника було направлено досудову вимогу щодо виконання договірних зобов`язань, однак, відповідачем дану вимогу залишено без реагування, як встановлено на даний час, з поважних причин, а саме через перебування на військовій службі. Вказані обставини підтверджуються копією військового квитка із записом про те, що відповідача призвано на військову службу на підставі Указу Президента України №65/2022 від 24.02.2022 у зв`язку із загальною мобілізацією, а також із записами про проходження військової служби, довідкою форми №5 від 10.12.2024 №4037, згідно з якою [PERSON] з 09.07.2022 перебуває на військовій службі. Відповідно до підпункту 3 пункту 4 Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення оборонно-мобілізаційних питань під час проведення мобілізації» від 20 травня 2014 року, статтю 14 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» доповнено пунктом 15, який у редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення окремих питань виконання військового обов`язку та ведення військового обліку» від 30 березня 2021 року №1357-IX, що чинна на час виникнення спірних правовідносин, передбачала, що військовослужбовцям, призваним на військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період, на весь час їх призову, а військовослужбовцям під час дії особливого періоду, які брали або беруть участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, які перебували або перебувають безпосередньо в районах та у період здійснення зазначених заходів, - штрафні санкції, пеня за невиконання зобов`язань перед підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, у тому числі банками, та фізичними особами, а також проценти за користування кредитом не нараховуються. Пунктом 1 Розділу ІІ Прикінцевих положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення оборонно-мобілізаційних питань під час проведення мобілізації» дію підпункту 3 пункту 4 цього Закону поширено на військовослужбовців з початку і до закінчення особливого періоду, а на резервістів та військовозобов`язаних - з моменту призову під час мобілізації і до закінчення особливого періоду, на час проходження військової служби. Згідно з положеннями Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» особливим періодом є період функціонування національної економіки, органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, Збройних Сил України, інших військових формувань, сил цивільного захисту, підприємств, установ і організацій, а також виконання громадянами України свого конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, який настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій. За змістом статті 1 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» особливий період продовжується з моменту оголошення рішення про мобілізацію та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій. В Україні особливий період розпочався з моменту оголошення Указу Президента України «Про часткову мобілізацію» від 17 березня 2014 року. Згідно Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні ведений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому воєнний стан неодноразово продовжувався, та діє на даний час. Відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №69/2022 «Про загальну мобілізацію» оголошена та проводиться загальна мобілізація. Згідно з вимогами ч. 5 ст. 4 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацією» вид, обсяги, порядок і строк проведення мобілізації визначаються Президентом України в рішенні про її проведення. Згідно Закону України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» затверджений Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні". Закон негайно оголошується через засоби масової інформації та набирає чинності з дня його опублікування. У такий спосіб, з моменту видання Указу Президента України № 64/202 від 24 лютого 2022 «Про введення воєнного стану в Україні» на території України почав діяти воєнний стан, який триває до теперішнього часу. Особливий період - період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій (ст. 1 Закону України «Про оборону України»). Відтак судом встановлено відсутність правових підстав для нарахування відсотків за користування кредитом відповідачеві як військовослужбовцю, призваному на військову службу за мобілізацією, із 09.07.2022. У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 02 жовтня 2020 року у справі №911/19/19 вказано, що суд має з`ясовувати обставини, пов`язані з правильністю здійснення позивачем розрахунку, та здійснити оцінку доказів, на яких цей розрахунок ґрунтується. У разі якщо відповідний розрахунок позивачем здійснено неправильно, то суд, з урахуванням конкретних обставин справи, самостійно визначає суми нарахувань, які підлягають стягненню, не виходячи при цьому за межі визначеного позивачем періоду часу, протягом якого, на думку позивача, мало місце невиконання такого зобов`язання, та зазначеного позивачем максимального розміру стягуваних сум нарахувань. Застосовуючи вказаний підхід в даній справі, судом проведено наступний перерахунок заборгованості. Як вбачається із розрахунку заборгованості, станом на час призову [PERSON] на військову службу, заборгованість за тілом кредиту складала 29834,68 грн, з урахуванням сум зарахованих на її погашення за період з 24.06.2022 до 23.08.2022 27025,35 грн. З виписки не вбачається погашення позичальником нарахованої заборгованості за період після 23.08.2022, однак наявні списання процентів за користування кредитом, платежів за розрахунково-касове обслуговування, за овердрафт, здійснення платежів за страховий пакет від фінансових ризиків, вказані суми віднесені на заборгованість, що вбачається із розрахунку та виписки про рух коштів. Надалі суми надходжень, зарахованих на погашення відсотків за користування кредитом, відсотків на прострочену заборгованість, слід віднести на погашення суми заборгованості за тілом кредиту, яка в такому разі складає 27025,35-8269,80 (сума, зарахована на погашення відсотків за користування кредитом та відсотків на прострочену заборгованість за період із 24.08.2022 до 28.02.2023) =18755,55 грн, що слід стягнути із [PERSON] як борг за основною сумою кредиту. Також стягненню підлягає заборгованість за відсотками за користування кредитом, нарахована станом на липень 2022 року, сума складає 614,74 грн. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі викладеного,

Outcome: partial