Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-14 00:00:00

[PERSON] , в інтересах якої діє представник адвокат Петрик Віталій Васильович, звернулася в суд з позовною заявою до [PERSON] про захист честі і гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації та відшкодування шкоди, що виникла внаслідок неправомірних дій третіх осіб. Позовні вимоги мотивує наступним. Відповідач поширив недостовірну інформацію з прикріпленням особистих фото позивача в групі соціальної мережі Facebook («Фейсбук») «Середнє Seredne» щодо особистих якостей позивача наступного змісту: «У Середньому [PERSON] вже прославилась, у робникови на машині поплавала на тіровських стоянках у Австрії потанцювала, а діти неповнолітні самі дома були гроші від турісту просили, тепер прийшла дому і краде від сусідів худобу. Майже тобі в Тячеві в запоях всі мозги вибили. А коли наступний раз будеш п`яна в караоке співати, та прямий ефір тобі запущу як ти любиш! І замість того би по барах сидіти, воспитай дітей шоб старших людей не матюкали і не тикали і в 15 року би дівка по остановках у півночі не сиділа. Порядна газдиня яка з усіма сумідами вже мала конфлікти.». Вважає, що вищезазначена інформація містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі. Тобто, ці висловлювання в адрес позивача не є обґрунтованими та не є підтверджені фактичними даними, що свідчить про їх невідповідність дійсності. Більше того, ця публікація набула значного розголосу через поширення та активного образливого коментування іншими користувачами на адресу позивача. Так, публікація в групі соціальної мережі Facebook («Фейсбук») «Середнє - Seredne» на дату подання позовної заяви містить 65 вподобань, 18 коментарів та 21 поширення, не говорячи вже про кількість переглядів, яку ця публікація охопила за весь період часу з моменту донесення неправдивої інформації до широкого кола осіб. Неправдива інформація активно розповсюджується відповідачем і в коментарях до вищевказаної публікації, зокрема: «плавала вона п`яна на машині це по-перше, а по-друге, а кого мають цікавити порядки у мому дворі? А чи має хтось право красти мою худобу?». На думку позивача, розголошення таких відомостей ганьбить гідність, честь та ділову репутацію. Це зумовлено тим, що у вищезазначених публікаціях і коментарях відповідач розголошує недостовірні відомості про позивача та своїми діями активно порушує конституційну норму «не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей». По-друге, це свідчить про небажання відповідача досягти правди та справедливості, передбаченими Законом та нормами моралі методами. По-третє, Facebook- це американська корпорація конгломерату соціальних мереж, а 1) не орган, що здійснює правосуддя, 2) не орган державної влади, що займається охороною громадського порядку і боротьбою з правопорушеннями тощо. Абсолютно всі дії та слова на адресу позивача вчинялись з корисливих та особистих мотивів, не мали жодного логічного підґрунтя, як і ознак того, що вони являються правдою. Перевіркою методів виховання дітей, крадіжок тощо займаються відповідні органи, які мають відповідну компетенцію. Тобто, до обов`язків відповідача як громадянина України, який турбується за належне виконання обов`язків виховання дітей чи крадіжок худоби входить написання скарг, заяв відповідним посадовим особам, однак аж ніяк не розповсюдження недостовірної інформації, що, по суті, не допоможе розібратись у справедливості; а навпаки безпідставно вішає ярлик «п`яниці» та «поганої мами» на позивача. Поширена відповідачем інформація у формі фактичних тверджень, не відповідає дійсності та викладена неправдиво, тобто містить відомості про події, яких не існувало взагалі, що є негативним по відношенню до позивача, адже остання змушена пояснювати родичам, друзям та знайомим, сусідам, державним органам та громадськості, що позивач не причетна до описаних дій, про які заявляє відповідач, а тому такі вказані дії щодо поширення такої завідомо неправдивої та негативної інформації про позивача, порушує особисті- немайнові права позивача і перешкоджає їй повно і своєчасно здійснювати своє особисте і немайнове право. Відтак, поширення відповідачем інформації щодо позивача до отримання результатів перевірки цієї інформації компетентним органом у спосіб, який мав місце у даній справі, - шляхом оприлюднення публікацій в мережі Інтернет через соціальну мережу Facebook («Фейсбук») та доведення такої інформації до відома не визначеного кола осіб з власними коментарями про позивача, що у контексті та разом з фото мають скривджуваний нахил і сприймається як звинувачення позивача у вчиненні кримінального правопорушення або відсутності виховання дітей - не може вважатися оціночними судженнями на підставі статті 30 Закону України «Про інформацію». Таку інформацію можливо перевірити на предмет її відповідності дійсності (здійснити перевірку істинності фактів і спростувати). Зважаючи на вищезазначене, інформація, поширювана щодо позивача відповідачем, по-перше, має негативний характер, оскільки повідомляє третім особам про порушення позивачем загальновизнаних правил та норм поведінки, прийнятих у суспільстві вимог та принципів етики і моралі, так є такою, що, на переконання позивача, порушує немайнові права, по-друге не є оціночним судженням, а обов`язок доказування її достовірності покладається на відповідача. Крім цього, поширена відповідачем інформація створила у читачів чіткі переконання у тому, що позивач дійсно являється такою як було описано та причетна до незаконної діяльності, зокрема, участі у крадіжці худоби. Вищевказана публікація у соціальній мережі Facebook («Фейсбук») викликає негативне, недовірливе ставлення до позивача фізичних та юридичних осіб, створює відносно позивача негативні судження у громадськості. Так, серед коментарів інших фізичних осіб - користувачів соціальної мережі Facebook («Фейсбук») можна зустріти такі: «Ого, які в нас Інтелігентні люди) Так ви спитайте зі скількома людьми вона спала до поки її чоловік працював далекобійником?) Чи ви І це підтримуєте?; 3аступіться за свою подругу, чи це нормально ізміняти своєму чоловіку) Або від сусіда курей красти». Поведінка відповідача та його різкі, образливі, брутальні та нестримані висловлювання дискредитують позивача в очах населення, родини та спричинили погіршення стану здоров`я, що підтверджується медичними висновками. Відповідач усвідомлював, що поширює відомості, що ганьблять її честь і гідність, підривають її репутацію і бажав цього. Відповідач також усвідомлював, що його образливі слова та неправдива інформація дійде до неї і спровокує членів її родини. Не всі громадяни України сліпо вірять у правдивість та достовірність інформації, що була поширена відповідачем. Так, під вищевказаною публікацією є коментарі користувачів соціальної мережі Facebook («Фейсбук») наступного змісту: «Ну те девоха плавала і танцювала, я думаю це її особисте) це нікого не має цікавити)»; «Якщо зафіксований випадок крадіжки, потрібно звернутись до відповідних органів) порядки нікого не мають цікавити так як і її особисте життя»; «Для чого ображати людину. Яке чиє діло з ким, як і де вона була. Кожен хай подивиться на себе перед тим як на когось наговорювати. Не потрібно лізти на чуже і не буде ніяких проблем. Лиш землі вам мало, задумайтесь добре.......там усі дадуть порівну». Щодо відшкодування моральної шкоди, то протиправними діями відповідача було спричинено значної шкоди моральному здоров`ю позивачу. З моменту публікації недостовірної інформації позивач намагалася відновити порушені права, життя її було перенасичене негативними емоціями, психологічними переживаннями, душевними стражданнями, емоційним стресом через публікацію та її широкий розголос. Через це вона була змушена регулярно звертатися за медичною допомогою до лікувальних установ, з часу публікації постійно приймає ліки. Вона переживає постійну головну біль та страждання, відчуває дискомфорт, її не покидає відчуття власної неповноцінності, переживає моральні страждання, оскільки не може вести повноцінне життя після публікації у соціальній мережі Facebook (« [INFO] »). Вищезазначена публікація порушила всі актуальні життєві плани, на тривалий час потягли за собою нераціональне витрачання активного життєвого часу, що, у свою чергу, обумовили необхідність залучення фізичних та душевних переживань. Це зумовлено тим, що позивач була позбавлена можливості вести звичайний спосіб життя, адже витрачала час на підготовку заяв по суті справи та інших заяв, відвідування установ органів державної влади, правоохоронних органів, адвоката, щоб добитися належного захисту своїх порушених прав та відновлення репутації. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 27.09.2022 позовну заяву залишено без руху. Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 08.11.2022 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за вказаною позовною заявою, розгляд справи постановлено проводити в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Представник відповідача подав письмові пояснення. Такі зводяться до наступного. Відповідач не є користувачем [PERSON] , відсутні докази створення таких відповідачем, відсутнє активне посилання на особисту сторінку відповідача. Прізвище та ім`я відповідача зазначено іноземною мовою англійська мова) - « [PERSON] », що унеможливлює здійснити дослівну правильну транслітерацію прізвища та імені відповідача - [PERSON] на державну мову - українську. Кількість, вживаність та ймовірна фактичність існування такої особи із таким ж прізвищем та ім`я як у відповідача, при цьому вказана на англійській мові - є очевидно не єдиною. Долучаючи до позову - скріншот допису, наочно видно, що у графі, де повинно бути висвітлено зображення, тобто фото для ідентифікації особи, то таке фото/зображення - відсутнє. Тобто ідентифікувати особу відповідача є неможливо. Фейсбук є соціальною, загальнодоступною мережею, де будь-хто, без ідентифікації особи може створити будь - яку кількість сторінок, під будь-яким тому числі вигаданим, іменем, публікувати тексти, коментарі, копіювати і зберігати на власних пристроях фото осіб з інших сторінок. Оскільки, інтернет-мережа при реєстрації сторінки не вимагає ідентифікацію особи згідно особистих документів (паспорта, свідоцтва про народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків), то ідентифікувати особу, яка публікує, поширює певну інформацію, неможливо за винятком сторінок, які створені і інформацію про які поширюють офіційно державні органи, офіційні особи. Надані позивачем скріншоти тексту поширеної інформації в соціальних мережах не доводять факт її поширення саме відповідачем, оскільки будь-хто може зареєструватися у «Фейсбук» під будь-яким іменем і створити сторінку, на яку завантажити будь-які фотографії та інформацію будь-якого змісту. У позовній заяві відсутнє активне посилання на допис у даній мережі «Фейсбук», який процитований у позовній заяві та який нібито висвітлює недостовірну інформацію та паплюжить ділову репутацію позивача. Тобто, ознайомившись з вищеописаним позовом, відповідач позбавлений можливості перевірити та ознайомитись з таким дописом, щоб дійсно зрозуміти - що саме та які саме дії відповідача змогли порушити майнові права позивача. Також, дослідивши групу соціальної мережі «Фейсбук» «Середнє - Seredne» з дня - 24 липня 2022 року (час та дата, коли був створений стосовно позивача) до моменту подання даних пояснень, то такий допис не знайшов свого відображення у групі «Середнє - Seredne» соціальної мережі «Fаcebook». Долучені роздруківки сторінки веб-сайту в мережі з викладеним на ній текстом, що є у вільному доступі, не є доказами в розумінні статей 76,77,78,79 ЦПК України. Щодо розміру шкоди, то така підтверджується тільки довідкою лікаря №802 від 25.07.2022, препарат не призначався лікарем. У позові не зазначено, у чому полягає моральна шкода. Спірні вислови є оціночними судженнями, просить відмовити у задоволенні позову. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 27.04.2023 клопотання представника відповідача адвоката Шаранича С.С. про призначення експертизи задоволено. Постановлено призначити у справі за позовною заявою [PERSON] , в інтересах якої діє представник адвокат Петрик Віталій Васильович, до [PERSON] , про захист честі і гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації та відшкодування шкоди, що виникла внаслідок неправомірних дій третіх осіб судову лінгвістичну (семантико-текстуальну) експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання: 1) Чи є фактичним твердженням або оціночним судженням інформація щодо позивачки - [PERSON] , подана у дописі: «.. », яка оприлюднена у групі соціальної мережі «Fаcebook» («Фейсбук») «Середнє - Seredne» від 24.07.2022 року о 12:04 год., фотокопії тексту даного допису долучені до матеріалів позовної заяви? 2) Якщо в тексті допису: «.. », яка оприлюднена у групі соціальної мережі «Fаcebook» («Фейсбук») «Середнє - Seredne» від 24.07.2022 року о 12:04 год., містяться оціночні судження, то чи є вони висловлені в брутальній, принизливій чи непристойній формі? 3) Який є об`єктивний зміст письмового допису: «.. », який оприлюднений у групі соціальної мережі «Fаcebook» (« [INFO] ») «Середнє - Seredne» від 24.07.2022 року о 12:04 год., фотокопії тексту даного допису долучені до матеріалів позовної заяви? 4) Яке смислове навантаження має частина речення «У Середньому [PERSON] вже прославилась, у рибникови на машині поплавала на тіровських стоянках у Австрії потанцювала, а діти неповнолітні самі дома були гроші від туріста просили, тепер прийшла дому і краде від сусідів худобу», - зі змісту письмового допису: «.. », який оприлюднений у групі соціальної мережі «Fаcebook» («Фейсбук») «Середнє - Seredne» від 24.07.2022 року о 12:04 год., фотокопії тексту даного допису долучені до матеріалів позовної заяви? 5) Яке смислове навантаження має частина речення «І замість того би по барах сидіти, воспитай дітей щоб старших людей не матюкали і тикали і в 15 року би дівка по остановках у півночі не сиділа. Порядна газдиня яка з усіма сумідами вже мала конфлікти» зі змісту письмового допису: «.. », - який оприлюднений у групі соціальної мережі «Fаcebook» («Фейсбук») «Середнє - Seredne» від 24.07.2022 року о 12:04 год., фотокопії тексту даного допису долучені до матеріалів позовної заяви? Проведення судової почеркознавчої експертизи доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. Провадження у справі зупинено. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 14.12.2023 поновлено провадження у справі. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 22.02.2024 клопотання представника відповідача адвоката Шаранича С.С. про призначення експертизи задоволено. Постановлено призначити у справі за позовною заявою [PERSON] , в інтересах якої діє представник адвокат Петрик Віталій Васильович, до [PERSON] , про захист честі і гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації та відшкодування шкоди, що виникла внаслідок неправомірних дій третіх осіб судову лінгвістичну (семантико-текстуальну) експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання: 1) Чи є фактичним твердженням або оціночним судженням інформація щодо Позивачки - [PERSON] подана у дописі: «..», яка оприлюднена у групі соціальної мережі «Feeebook» («Фейсбук») «Середнє - Seredne» від 24.07.2022 року о 12:04 год., фотокопії тексту даного допису долучені до матеріалів позовної заяви? 2) Якщо в тексті допису: «.. », яка оприлюднена у групі соціальної мережі «Fecebook» («Фейсбук») «Середнє Seredne» від 24.07.2022 року о 12:04 год., містяться оціночні судження, то чи є вони висловлені в брутальній, принизливій чи непристойній формі? 3) Який є об`єктивний зміст письмового допису: «.. », який оприлюднений у групі соціальної мережі «Fecebook» (« [INFO] ») «Середнє - Seredne» від 24.07.2022 року о 12:04 год., фотокопії тексту даного допису долучені до матеріалів позовної заяви? 4) Яке смислове навантаження має частина речення «У Середньому [PERSON] вже прославилась, у рибникови на машині поплавала на тіровських стоянках у Австрії потанцювала, а діти неповнолітні самі дома були гроші від туріста просили, тепер прийшла дому і краде від сусідів худобу», - зі змісту письмового допису: «.. », який оприлюднений у групі соціальної мережі «Fecebook» («Фейсбук») «Середнє - Seredne» від 24.07.2022 року о 12:04 год., фотокопії тексту даного допису долучені до матеріалів позовної заяви? 5) Яке смислове навантаження має частина речення «І замість того би по барах сидіти, воспитай дітей щоб старших людей не матюкали і тикали і в 15 року би дівка по остановках у півночі не сиділа. Порядна газдиня яка з усіма сумідами вже мала конфлікти» зі змісту письмового допису: «.. », - який оприлюднений у групі соціальної мережі «Fecebook» («Фейсбук») «Середнє - Seredne» від 24.07.2022 року о 12:04 год., фотокопії тексту даного допису долучені до матеріалів позовної заяви? Проведення судової семантико-текстуальної експертизи доручено експертам Науково-дослідного інституту судових експертиз та права. Провадження у справі зупинено. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21.08.2024 провадження у справі поновлено. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 09.10.2024 клопотання представника відповідача адвоката Шаранича С.С. про призначення експертизи задоволено. Постановлено призначити у справі за позовною заявою [PERSON] , в інтересах якої діє представник адвокат Петрик Віталій Васильович, до [PERSON] , про захист честі і гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації та відшкодування шкоди, що виникла внаслідок неправомірних дій третіх осіб судову лінгвістичну (семантико-текстуальну) експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання: 1) Чи є фактичним твердженням або оціночним судженням інформація щодо позивачки - [PERSON] , подана у дописі: «..», яка оприлюднена у групі соціальної мережі «Fасebook» («Фейсбук») «Середнє - Seredne» від 24.07.2022 року о 12:04 год., фотокопії тексту даного допису долучені до матеріалів позовної заяви? 2) Якщо в тексті допису: «.. », яка оприлюднена у групі соціальної мережі «Fecebook» («Фейсбук») «Середнє Seredne» від 24.07.2022 року о 12:04 год., містяться оціночні судження, то чи є вони висловлені в брутальній, принизливій чи непристойній формі? 3) Який є об`єктивний зміст письмового допису: «.. », який оприлюднений у групі соціальної мережі «Fecebook» (« [INFO] ») «Середнє - Seredne» від 24.07.2022 року о 12:04 год., фотокопії тексту даного допису долучені до матеріалів позовної заяви? 4) Яке смислове навантаження має частина речення «У Середньому [PERSON] вже прославилась, у рибникови на машині поплавала на тіровських стоянках у Австрії потанцювала, а діти неповнолітні самі дома були гроші від туріста просили, тепер прийшла дому і краде від сусідів худобу», - зі змісту письмового допису: «.. », який оприлюднений у групі соціальної мережі «Fecebook» («Фейсбук») «Середнє - Seredne» від 24.07.2022 року о 12:04 год., фотокопії тексту даного допису долучені до матеріалів позовної заяви? 5) Яке смислове навантаження має частина речення «І замість того би по барах сидіти, воспитай дітей щоб старших людей не матюкали і тикали і в 15 року би дівка по остановках у півночі не сиділа. Порядна газдиня яка з усіма сумідами вже мала конфлікти» зі змісту письмового допису: «.. », - який оприлюднений у групі соціальної мережі «Fecebook» («Фейсбук») «Середнє - Seredne» від 24.07.2022 року о 12:04 год., фотокопії тексту даного допису долучені до матеріалів позовної заяви? Проведення судової семантико-текстуальної експертизи доручено експертам науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України. Провадження у справі зупинено. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 09.01.2025 поновлено провадження у справі. Представник позивача подав заяву про зміну предмету позову, згідно з якою просить визнати недостовірною та такою, що порушує права [PERSON] на повагу до її гідності, честі та недоторканість ділової репутації, інформацію, зобов`язати спростувати інформацію, стягнути моральну шкоду. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11.04.2025 закрито підготовче провадження і призначено справу до судового розгляду по суті. Розгляд справи відкладався на 15.05.2025. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02.04.2025 клопотання представника позивача [PERSON] про витребування доказів у цивільній справі за заявою [PERSON] , в інтересах якої діє представник адвокат Петрик Віталій Васильович, до [PERSON] про захист честі і гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації та відшкодування шкоди, що виникла внаслідок неправомірних дій третіх осіб залишити без задоволення. У судове засідання представник позивача, позивач не з`явились, подали письмове клопотання про розгляд без їх участі, підтримують позовні вимоги, просили їх задовольнити. У судове засідання представник відповідача не з`явився, подав письмове клопотання про розгляд без участі відповідача та його представника, просив відмовити у задоволенні позову. Вивчивши та перевіривши в судовому засіданні матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і\~\~вирішення спору\~\~по суті, суд приходить до наступних висновків. Згідно з доданим скріншотом зі сторінки у «Fасebook» («Фейсбук») «Середнє - Seredne» від 08.08.2022 - загальнодоступна група 3,1 тис. учасника міститься допис [PERSON] від 24.07. о 12:04 наступного змісту: «У Середньому [PERSON] вже прославилась, у робникови на машині поплавала на тіровських стоянках у Австрії потанцювала, а діти неповнолітні самі дома були гроші від турісту просили, тепер прийшла дому і краде від сусідів худобу. Майже тобі в Тячеві в запоях всі мозги вибили. А коли наступний раз будеш п`яна в караоке співати, та прямий ефір тобі запущу як ти любиш! І замість того би по барах сидіти, воспитай дітей шоб старших людей не матюкали і не тикали і в 15 року би дівка по остановках у півночі не сиділа. Порядна газдиня яка з усіма сумідами вже мала конфлікти.», до такого додано фотозображення, пост містить 65 лайків, 18 поширень невідомого змісту, 21 поширення. Додано скріншоти коментарів від [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] різного змісту. До справи додано рецепт дорослий без можливості оглянути ПІБ хворого та чек №231741 на гідазепам, рецепт від 25.07.2022 на ім`я [PERSON] на гідазепам, фотозображення лікарського препарату clozapine 25 mg, рецепт [PERSON] на гідазепам АЗПСМ смт.Середнє з дописаними препаратами пумпан, Mg B6, гідазепам, довідку АЗПСМ смт.Середнє №802 від 25.07.2022 [PERSON] про прийом у лікаря 25.07.2025 з діагнозом ВСД по змішаному типу, гостра реакція на стрес. Згідно з протоколом огляду сторінки соціальної мережі Fасebook від 08.08.2022 у ході складання протоколу зафіксоване наступне: 1. На комп`ютері HP ProBook 450 G4 здійснено завантаження операційної системи Windows 10 Pro. 2. Приєднано DVD-R Protocol та здійснено його форматування. 3. Через функцію «Властивості» отримано інформацію про систему, з подальшим фіксуванням за допомогою «print screen» та записом на DVD-R Protocol у вигляді файлів system.jpg. 4. Через браузер [PERSON] зафіксовано за допомогою «print screen» та записано на DVD-R Protocol у вигляді файлів screenl.jpg та screen2.jpg інформацію соціальної мережі Facebook («Фейсбук»), розповсюджену [PERSON] ( [PERSON] ) ( [INFO] а саме: 4.1. Публікація на сторінці соціальної мережі Facebook (« [INFO] ») у групі під назвою « [INFO] » від [INFO] «У Середньому [PERSON] вже прославилась, у робникови на машині поплавала на тіровських стоянках у Австрії потанцювала, а діти неповнолітні самі дома були гроші від турісту просили, тепер прийшла дому і краде від сусідів худобу. Майже тобі в Тячеві в запоях всі мозги вибили.А коли наступний раз будеш п`яна в караоке співати, та прямий ефір тобі запущу як ти любиш! І замість того би по барах сидіти, воспитай дітей шоб старших людей не матюкали і не тикали і в 15 року би дівка по остановках у півночі не сиділа. Порядна ґаздиня з усіма сумідами вже мала конфлікти». 5. Всю записану інформацію із DVD-R Protocol скопійовано на комп`ютер HP ProBook 450 G4. Здійснено відключення DVD-R Protocol. До матеріалів справи додано також рецепт Центру первинної медико-санітарної допомоги Середнянської селищної ради від 14.02.2023 [PERSON] на гідазепам, зображення пумпан на суму 256,25 грн. Судом досліджено диски з доданими позивачем відеозаписами зі сторінки позивача у мережі Fасebook. Згідно з висновком експерта Одеського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру від 25.12.2024 №СЕ-19/116-24/23518-ЛД: 1. «Висловлювання щодо позивачки - [PERSON] , які оприлюднена у групі соціальної мережі «Fecebook» («Фейсбук») «Середнє Seredne» від 24.07.2022 о 12.04 год. «У Середньому [PERSON] вже прославилась, у робникови на машині поплавала на тіровських стоянках у Австрії потанцювала, а діти неповнолітні самі дома були гроші від турісту просили, тепер прийшла дому і краде від сумідів худобу» є твердженнями про конкретні факти. Якщо приведені факти, на які спирається автор для надання характеристики [PERSON] , не відповідають дійсності, коментар може бути образливим для адресата. Інші висловлювання цієї публікації є оціночними судженнями. 2.«В тексті допису: «...» яка оприлюднена у групі соціальної мережі «Fecebook» («Фейсбук») « [INFO] о 12.04год., висловлювання містять інформацію негативного характеру відносно [PERSON] в принизливій і непристойній формі. 3.«Об`єктивний зміст письмового допису: «», який оприлюднений у групі соціальної мережі «Fecebook» («Фейсбук») «Середнє - Seredne» від 24.07. 2022 року о 12.04 год поширюються відомості стосовно особи [PERSON] такого змісту: 1) [PERSON] здобула недобру славу: - в прісних водах пересувалася на автомобілі; - в спеціально визначених місцях для вантажівок, великогабаритного транспорту в Австрії з`являлася «потанцювала» (жінка легкої поведінки) (див. вище) є вказівкою на діяльність, що засуджується суспільством та суперечить нормам суспільної моралі; 2) діти [PERSON] , які не досягли повноліття, знаходились вдома самі і просили гроші у людини, яка була тимчасово у від`їзді з місця постійного проживання, а тепер [PERSON] , повернувшись додому, нишком привласнює свійських сільськогосподарських тварин у людей, що мешкають поблизу; 3) автор повідомляє обіцянку, що коли [PERSON] наступного разу буде у стані алкогольного сп`яніння виконувати пісні в караоке, провести запис виконання пісень [PERSON] і транслюватиме сигнал в поточному часі; 4) [PERSON] слід не в закладах де напої та закуски споживають знаходитись, а виховувати дітей, щоб до людей вульгарно не зверталися, вказуючи на те, що п`ятнадцятирічна донька [PERSON] пізньої ночі сидить на спеціально визначеному пункті, де постійно зупиняється транспорт, щоб пасажири могли вийти або зайти; 5) іронічне звернення «Порядна газдиня», яка мала суперечності з людьми, що мешкають поблизу. 4. «Смислове навантаження фрагмента публікації: «У Середньому [PERSON] вже прославилась, у рибникови на машині поплавала на тіровських стоянках у Австрії потанцювала, а діти неповнолітні самі дома були гроші від турісту просили, тепер прийшла дому і краде від сумідів худобу», - зі змісту письмового допису: «...», який оприлюднений у групі соціальної мережі «Fecebook» («Фейсбук») «Середнє - Seredne» від 24.07. 2022 року о 12.04год., виявлено використання слів з негативною конотацією «краде» містить інформацію про засуджувану діяльність, «потанцювала» (жінка легкої поведінки) (див. вище) є вказівкою на діяльність, що засуджується суспільством та суперечить нормам суспільної моралі, інформація про розпусне життя [PERSON] подана метафорично. Отже смислове навантаження вказаного фрагменту містить негативну інформацію (характеристики) про [PERSON] . 5. «Смислове навантаження фрагмента публікації: «І замість того би по барах сидіти, воспитай дітей щоб старших людей не матюкали і не тикали і в 15 року би дівка по остановках у півночі не сиділа. Порядна газдиня яка з усіма сумідами вже мала конфлікти», - зі змісту письмового допису: «...», який оприлюднений у групі соціальної мережі «Fecebook» («Фейсбук») « [INFO] » від 24.07.2022 року о 12.04 год., виявлено зокрема вказівку на діяльність [PERSON] , що суперечать нормам суспільної моралі («слід не в закладах де напої та закуски споживають знаходитись, а виховувати дітей»). Модальний статус має негативна інформація, яка стосується [PERSON] та членів її сім`ї (дітей) і зафіксована у досліджуваному текстовому матеріалі публікації, а саме, («щоб до людей вульгарно не зверталися»). Інформація про суперечності [PERSON] з людьми, що мешкають поблизу подано саркастично «Порядна газдиня». Отже смислове навантаження вказаного фрагменту містить негативну інформацію (характеристики) про [PERSON] , що стосується порядності у відношенні до людей, що мешкають поруч та вихованні власних дітей. Згідно із заявою про зміну предмету позову позивач просить визнати недостовірною та такою, що порушує права [PERSON] на повагу до її гідності, честі та недоторканість ділової репутації, інформацію, розповсюджену [PERSON] в групі соціальної мережі Facebook («Фейсбук») « [INFO] », а саме: « [INFO] [PERSON] вже прославилась, у робникови на машині поплавала на тіровських стоянках у Австрії потанцювала, а діти неповнолітні самі дома були гроші від турісту просили, тепер прийшла дому і краде від сусідів худобу.»; зобов`язати [PERSON] спростувати інформацію, розповсюджену в групі соціальної мережі Facebook («Фейсбук») « [INFO] », а саме: « [INFO] [PERSON] вже прославилась, у робникови на машині поплавала на тіровських стоянках у Австрії потанцювала, а діти неповнолітні самі дома були гроші від турісту просили, тепер прийшла дому і краде від сусідів худобу.» шляхом здійснення публікації з інформацією про те, що вищевказана інформація не відповідає дійсності, не пізніше 15-ти днів з дня набрання рішенням суду законної сили на особистій сторінці в соціальній мережі Інтернету Facebook («Фейсбук») чи будь-якому друкованому засобі масової інформації із доказами направлення відповідних відомостей [PERSON] ; стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] моральну шкоду за розповсюдження недостовірної інформації в розмірі 150 000 (сто п`ятдесят тисяч) гривень. Статтею 3 Конституції України\~визначено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів (речення перше та друге пункту 1 статті 10 Конвенції). Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені\~законом\~і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я чи моралі, для захисту репутації чи прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або для підтримання авторитету і безсторонності суду (пункт 2 статті 10 Конвенції). За змістом частин першої та другої\~статті 34 Конституції України\~кожному гарантовані права на свободу слова, вільне вираження своїх поглядів і переконань, вільне поширення інформації, зокрема письмово. Здійснення цих прав може бути обмежене\~законом\~в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя (частина третя\~статті 34 Конституції України). Кожен зобов`язаний неухильно додержуватися\~Конституції України\~та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей (частина перша\~статті 68 Конституції України). Фізична особа має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію (частина перша\~статті 302 ЦК України). Фізична особа, яка поширює інформацію, зобов`язана переконатися в її достовірності (абзац перший частини другої\~статті 302 ЦК України). Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені) (постанова Великої Палати Верховного Суду від 7 грудня 2021 року у справі № 905/902/20 (пункт 6.18)). Статтею 5 Закону України «Про інформацію»\~передбачено, що кожен має право на інформацію, що передбачає можливість вільного одержання, використання, поширення, зберігання та захисту інформації, необхідної для реалізації своїх прав, свобод і законних інтересів. Реалізація права на інформацію не повинна порушувати громадські, політичні, економічні, соціальні, духовні, екологічні та інші права, свободи і законні інтереси інших громадян, права та інтереси юридичних осіб. Особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є: здоров`я, життя; честь, гідність і ділова репутація; ім`я (найменування); авторство; свобода літературної, художньої, наукової і технічної творчості, а також інші блага, які охороняються цивільним законодавством. Відповідно до\~Конституції України\~життя і здоров`я людини, її честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються найвищою соціальною цінністю (стаття 201 ЦК України). Глава 22 ЦК України\~визначає перелік особистих немайнових прав фізичної особи, серед яких право на повагу до гідності та честі (стаття 297 ЦК України) та право на недоторканність ділової репутації (стаття 299 ЦК України). Фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації (частина перша\~статті 277 ЦК України). Спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію. Поширювачем інформації,\~яку подає\~посадова чи\~службова особа\~при виконанні\~своїх посадових\~(службових)\~обов`язків,\~вважається юридична\~особа,\~у якій\~вона працює. Якщо особа, яка поширила недостовірну інформацію, невідома, фізична особа, право якої порушено, може звернутися до суду із заявою про встановлення факту недостовірності цієї інформації та її спростування (с. 4 ст. 277 ЦК України). Фізична особа,\~особисті немайнові\~права якої\~порушено у\~друкованих або\~інших медіа,\~має право\~на відповідь,\~а також\~на спростування\~недостовірної інформації\~у тому\~ж медіа\~в порядку,\~встановленому законом. Якщо відповідь та спростування у тому ж медіа є неможливими у зв`язку з його припиненням, така відповідь та спростування мають бути оприлюднені в іншому медіа, за рахунок особи, яка поширила недостовірну інформацію. Спростування недостовірної інформації здійснюється незалежно від вини особи, яка її поширила (ч. 6 ст. 277 ЦК України). Згідно з ч. 7 ст. 277 ЦК України спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена. Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, необхідно визначити характер такої інформації та з`ясувати, чи є вона твердженням про факти або оціночним судженням. Вказане має значення з огляду на заборону притягнення до відповідальності за висловлення таких суджень (частина перша\~статті 30 Закону України «Про інформацію»). Визнання інформації недостовірною є предметом заявлених позовних вимог. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Якщо особа вважає, що оціночні судження або думки принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому самому засобі масової інформації з метою обґрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку. Якщо суб`єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на особу, яка таким чином та у такий спосіб висловила думку або оцінку, може бути покладено обов`язок відшкодувати завдану моральну шкоду (частина друга\~статті 30 Закону України «Про інформацію»). Фактичне твердження - це логічна побудова та викладення певного факту чи групи фактів. Факт - це явище об`єктивної дійсності, конкретні життєві обставини, які склалися у певному місці та часі за певних умов. Ураховуючи те, що факт, сам по собі, є категорією об`єктивною, незалежною від думок і поглядів сторонніх осіб, то його відповідність дійсності може бути перевірена та встановлена судом. У постанові від 12 листопада 2019 року у справі № 904/4494/18 (провадження № 12-110гс19) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що «при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, що не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право». Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права. У статті 10 Конвенції передбачено, що кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для охорони порядку або запобігання злочинам, для охорони здоров`я або моралі, для захисту репутації або прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або підтримання авторитету і безсторонності суду і є необхідним в демократичному суспільстві. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини свобода вираження поглядів є однією з важливих засад демократичного суспільства та однією з базових умов прогресу суспільства в цілому та самореалізації кожної окремої особи. Відповідно до пункту 2 статті 10 Конвенції вона стосується не тільки «інформації» чи «ідей», які сприймаються зі схваленням чи розглядаються як необразливі або нейтральні, але й тих, які можуть ображати, шокувати чи непокоїти. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ, зокрема «Лінгенс проти Австрії» (заява № 9815/82, від 08 липня 1986 року), свобода вираження поглядів, гарантована пунктом 1 статті 10 Конвенції, становить одну з основних підвалин демократичного суспільства й одну з принципових умов його розвитку та умов реалізації кожної особи. За умови додержання пункту 2 свобода вираження стосується не лише тієї «інформації» чи тих «ідей», які отримані належним чином або розглядаються як необразливі чи незначні, а й тих, що викликають образу, обурення або неспокій. Такими є вимоги плюралізму, терпимості й широти поглядів, без яких «демократичне суспільство» неможливе. Згідно з\~Рішенням Конституційного Суду України від 20 січня 2012 року\~\~№ 2-рп/2012\~інформація про особисте та сімейне життя особи (персональні дані про неї) - це будь-які відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована, а саме: національність, освіта, сімейний стан, релігійні переконання, стан здоров`я, матеріальний стан, адреса, дата і місце народження, місце проживання та перебування тощо, дані про особисті майнові та немайнові відносини цієї особи з іншими особами, зокрема членами сім`ї, а також відомості про події та явища, що відбувалися або відбуваються у побутовому, інтимному, товариському, професійному, діловому та інших сферах життя особи, за винятком даних стосовно виконання повноважень особою, яка займає посаду, пов`язану зі здійсненням функцій держави або органів місцевого самоврядування. Така інформація про фізичну особу та членів її сім`ї є конфіденційною і може бути поширена тільки за їх згодою, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини. На переконання суду, оскаржувана інформація має характер з урахуванням заяви про зміну предмету позову твердження про факт вчинення позивачем конкретних дій, що підтверджується, зокрема, висновком експерта від 25.12.2024 №СЕ-19/116-24/23518-ЛД, поданими позивачем доказами скріншотами з листування у мережі Facebook, доданими дисками та протоколами огляду сторінки соціальної мережі Facebook, що свідчить про те, що відповідачем була поширена інформація, яка порушує особисті немайнові права позивача, позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню. Щодо заперечень представника відповідача, то суд враховує, що відповідач просив відмовити у задоволенні такої позовної заяви, не надавши жодних доказів у спростування події та фактів, які не відповідають дійсності, такий ініціював тричі призначення у справі експертизи, а отже, є належним відповідачем у справі. Щодо інших заперечень представника відповідача, то такі не знайшли свого підтвердження враховуючи також, що процесуальний закон чітко регламентує можливість та порядок використання інформації в електронній формі (у тому числі текстових документів, фотографій тощо, які зберігаються на мобільних телефонах або на серверах, в мережі Інтернет) як доказу у судовій справі. Паперова копія електронного доказу не вважається письмовим доказом, однак є однією з форм, у якій учасник справи має право подати електронний доказ, який, у свою чергу, є засобом встановлення даних, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Подання електронного доказу в паперовій копії саме по собі не робить такий доказ недопустимим. Суд може не взяти до уваги копію (паперову копію) електронного доказу, у випадку якщо оригінал електронного доказу не поданий, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (паперової копії) оригіналу. Наведений висновок є усталеним у судовій практиці (наприклад, його наведено у постановах Верховного Суду від 29 січня 2021 року у справі № 922/51/20, від 15 липня 2022 року у справі № 914/1003/21), і Велика Палата Верховного Суду не вбачає підстав для того, щоб його змінювати. Поняття електронного доказу є ширшим за поняття електронного документа. Електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа, в тому числі електронний підпис. Натомість електронний доказ - це будь-яка інформація в цифровій формі, що має значення для справи. Повідомлення (з додатками), відправлені електронною поштою чи через застосунки-месенджери, є електронним доказом, який розглядається та оцінюється судом відповідно до\~норм ЦПК за своїм внутрішнім переконанням у сукупності з іншими наявними у матеріалах справи доказами. При цьому слід враховувати, що суд може розглядати електронне листування між особами у месенджері (як і будь-яке інше листування) як доказ у справі лише в тому випадку, якщо воно дає можливість суду встановити авторів цього листування та його зміст. Якщо з урахуванням конкретних обставин справи суд дійде висновку про те, що відповідне листування дає змогу встановити його учасників та може підтверджувати ті чи інші доводи сторін, наприклад, щодо наявності між ними відповідних відносин, ведення певних перемовин тощо, суд може прийняти таке листування як доказ і в такому разі надати йому оцінку сукупно з іншими доказами у справі. \~Отже, враховуючи заперечення позовних вимог, ініціювання у справі проведення експертизи відповідачем, суд вважає, що заперечення представника відповідача не знайшли підтвердження під час судового розгляду справи. Враховуючи, що суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог про визнання недостовірною та такою, що порушує права [PERSON] на повагу до її гідності, честі та недоторканість ділової репутації, інформації, розповсюдженої [PERSON] в групі соціальної мережі Facebook («Фейсбук») « [INFO] », а саме: « [INFO] [PERSON] вже прославилась, у робникови на машині поплавала на тіровських стоянках у Австрії потанцювала, а діти неповнолітні самі дома були гроші від турісту просили, тепер прийшла дому і краде від сусідів худобу.», то позовні вимоги про зобов`язання [PERSON] спростувати інформацію, розповсюджену в групі соціальної мережі Facebook («Фейсбук») « [INFO] », а саме: « [INFO] [PERSON] вже прославилась, у робникови на машині поплавала на тіровських стоянках у Австрії потанцювала, а діти неповнолітні самі дома були гроші від турісту просили, тепер прийшла дому і краде від сусідів худобу.» шляхом здійснення публікації з інформацією про те, що вищевказана інформація не відповідає дійсності, не пізніше 15-ти днів з дня набрання рішенням суду законної сили на особистій сторінці в соціальній мережі Інтернету Facebook (« [INFO] ») із доказами направлення відповідних відомостей [PERSON] підлягають задоволенню судом частково, з урахуванням вимог ч. 7 ст. 277 ЦК України, що спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена. Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав (частина перша\~статті 23 ЦК України). Моральна шкода полягає, зокрема, у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи (пункт 4 частини другої\~статті 23 ЦК України). \~Якщо фізичній особі внаслідок порушення її особистого немайнового права завдано майнової та (або) моральної шкоди, ця шкода підлягає відшкодуванню (стаття 280 ЦК України\~у редакції, чинній на час поширення заявником інформації, яку позивач вважає недостовірною). \~Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті (частина перша\~статті 1167 ЦК України). Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Зазначені роз`яснення містяться в\~Постанові Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» №4 від 31.03.1995р. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення, тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховується стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. За викладених обставин, враховуючи характер понесених майнових втрат, ступінь заподіяння шкоди честі, гідності позивачки, необхідні для відновлення попереднього стану, яка зазнала змін внаслідок поширення щодо неї недостовірної інформації, що є предметом судового розгляду, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, суд, вважає за можливе позовні вимоги в частині стягнення моральної шкоди задовольнити частково та визначити розмір відшкодування моральної шкоди у сумі 10000 грн. на користь позивачки. Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі "Трофимчук проти України" (№ 4241/03, §54, ЄСПЛ, 28 жовтня 2010 року) Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід. Вирішити питання судових витрат у відповідності до ст. 141 ЦПК України.

Outcome: partial