Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-01 00:00:00

\~ \~ \~ \~Керівник Золотоніської окружної прокуратури Черкаської області в інтересах держави в особі Чорнобаївської селищної ради (далі - позивач) звернувся до Чорнобаївського районного суду Черкаської області з позовом до [PERSON] (далі - відповідач) про стягнення шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев. В обґрунтування позовних вимог зазначалося, що 05.01.2025 в полезахисній лісопосадці поблизу с. Веселий Хутір, Золотоніського району, Черкаської області, [PERSON] здійснив незаконну порубку дерев. За даним фактом 06.01.2025 розпочато досудове розслідування, внесене до ЄРДР за № 12025250370000020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України. Також, під час проведення досудового розслідування отримано висновок інженерно-екологічної експертизи № СЕ-19/124-25/1580-ФХЕД від 31.01.2025, відповідно до якої, розмір шкоди заподіяний незаконною порубкою двох сироростущих дерев породи клен в лісовому насадженні за межами населеного пункту с. Веселий Хутір, Золотоніського району, Черкаської області, складає 23 909 грн. 47 коп. В подальшому, 11.02.2025 кримінальне провадження закрито, а відносно [PERSON] 12.02.2025 державним інспектором з охорони навколишнього природнього середовища Центрального округу Державної екологічної інспекції України, складено протокол про адміністративне правопорушення №006027 за фактом адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65-1 КУпАП. За результатами розгляду протоколу про адміністративне правопорушення державним інспектором з охорони навколишнього природнього середовища Центрального округу 12.02.2025 винесено постанову про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу розміром 510 гривень. Відповідно квитанції № N1J723649M від 12.02.2025 [PERSON] сплатив штраф у сумі 510 гривень. Також, встановлено, що зазначеними протиправними діями [PERSON] завдав навколишньому природному середовищу шкоду на загальну суму 23909,47 грн. В добровільному порядку [PERSON] не відшкодував завдані збитки, про які йому було відомо, оскільки під час проведення досудового розслідування він ознайомлювався з матеріалами кримінального провадження, де вказано розмір спричиненої ним шкоди. Вказаним правопорушенням завдано державі матеріальної шкоди, яку відповідач на даний час в добровільному порядку не відшкодував. У зв`язку з цим позивач в порядку ст. 56 ЦПК України звернувся до суду та просив стягнути з відповідача завдану вчиненим правопорушенням матеріальну шкоду, заподіяну незаконною порубкою дерев, у розмірі 23909,47 гривень. Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 31 березня 2025 року відкрито провадження у справі та призначено справу до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. У судове засідання сторони не викликалися. Відповідач про розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Надіслав до суду пояснення, в яких позов визнав, не заперечував, щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. У наданий в ухвалі строк від сторін не надійшло заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження чи клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін. У відповідності до положень ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, оскільки сторонами не направлено на адресу суду клопотань про інше. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини. Судом встановлено, що 11 лютого 2025 року постановою старшого слідчого СВ Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області, кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 120252503700000204 від 06 січня 2025 року закрито у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України (а.с. 21-22). \~ \~ \~ \~12 лютого 2025 року державним інспектором з охорони навколишнього природнього середовища Центрального округу Державної екологічної інспекції України, складено протокол про адміністративне правопорушення №006027 відносно [PERSON] за фактом адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65-1 КУпАП (а.с. 24). 12 лютого 2025 року державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Ремигайло А. Р. винесено постанову про накладення адміністративного стягнення №006027, якою [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 510 грн. (а.с. 23). Відповідно до розрахунку розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконним вирубуванням дерев, загальний розмір шкоди становить 23909,47 грн. Розрахунок розміру шкоди, заподіяної [PERSON] проведено у відповідності з порядком проведення індексації такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами затвердженого постановою КМУ від 23.07.2008 № 665 (а.с. 25 на звороті -26). Також, під час проведення досудового розслідування отримано висновок інженерноекологічної експертизи № СЕ-19/124-25/1580-ФХЕД від 31.01.2025, відповідно до якої, розмір шкоди заподіяний незаконною порубкою двох сироростущих дерев породи клен в лісовому насадженні за межами населеного пункту с. Веселий Хутір, Золотоніського району, Черкаської області, складає 23909 грн. 47 коп. Відповідно до ст. 131-1 Конституції України на прокуратуру покладено функції представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Частиною 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Таким чином, виключними випадками за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Визначальним для застосування цієї норми є поняття «інтерес держави». Згідно з ч. 2 ст. 24 Лісового кодексу України збитки, завдані внаслідок порушення прав власників лісів, лісокористувачів та громадян, підлягають відшкодуванню в повному обсязі відповідно до закону. Пунктом 1 ч. 1 ст. 105 Лісового кодексу України передбачено, що порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Статтею 107 Лісового кодексу України встановлено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Згідно п. (д) ч. 1 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» громадяни України зобов`язані компенсувати шкоду, заподіяну забрудненням та іншим негативним впливом на навколишнє природне середовище. Пунктом (е) ч. 1 ст. 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, зокрема, передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Відповідно до ч.ч. 1, 4 і 5 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Крім того, згідно з положеннями ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Частиною 6 ст. 82 ЦПК України встановлено, що вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Згідно із ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Враховуючи ту обставину, що відповідачем [PERSON] , внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, була заподіяна шкода, яка ним не була відшкодована, а тому суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення та заподіяна шкода підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційного розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ч. 1 ст. 142 ЦПК України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Враховуючи ту обставину, що позивачем при подачі позову сплачений судовий збір у розмірі 2422,40 гривень, до розгляду справи по суті відповідач позовні вимоги визнав, а тому позивачу підлягає до повернення з державного бюджету 50% судового збору, що складає 1211,20 гривень, а з відповідача на користь позивача підлягає до стягнення судовий збір у розмірі 1211,20 гривень. На підставі викладеного вище,

Outcome: approved