Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-07 00:00:00

Позивач [PERSON] , як законний представник малолітніх дітей: [PERSON] , [PERSON] , в інтерасах якої діє адвокат Косіло А.К. звернулася до суду з позовом до відповідачів ХМР, [PERSON] відповідно до якого просить: 1. Прийняти до розгляду позовну заяву та відкрити провадження у справі; 2. Визнати право власності [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , в порядку спадкування на квартиру [ADDRESS] , яка належала на праві приватної власності спадкодавцю [PERSON] ; 3. Стягнути з відповідачів суму сплаченого судового збору у розмірі 6\~396, 86 грн. та суму витрат на професійнк правничу допомогу у розмірі 20\~000 грн. на користь [PERSON] , як уповноваженого представника за довіреністю, який сплатив вищезазначені суми. В обґрунтування позовних вимог позивачка вказує, що вона є представником за законом своїх малолітніх дітей: [PERSON] та [PERSON] . Батьком вищезазначених дітей є [PERSON] . У березні 2020 року вона звернулася до 5 Харківської державної нотаріальної контори щодо оформлення на ім`я її малолітніх дітей спадщини після померлого [PERSON] . У зв`язку з втратою оригіналу свідоцтва про право власності на квартиру [ADDRESS] , яка належала на праві власності спадкодавцю [PERSON] вона звернулася до КП «ХМБТІ» та Управління комунального майна та приватизації Харківської міської ради. За результатами звернення Управлінням комунального майна та приватизації Харківської міської ради їй було відмовлено, з посиланням на правовий висновок Юридичного департаменту Харківської міської ради з підстав відсутності родинного зв`язку між дітьми та спадкодавцем. Позивач звернулася до 5 ХДНК із заявою щодо надання роз`яснення із зазначенням ступеня спорідненості (родинного зв`язку) між малолітніми дітьми та спадкодавцем [PERSON] . Отримавши лист - роз`яснення 5 ХДНК із зазначенням ступеня спорідненості малолітніх дітей (позивачів) та спадкодавця вважає, що малолітні діти мають право спадкувати за спадкодавцем. Після чого, вона повторно звернулася до відповідача з заявою про повторний розгляд заяви про видачу дублікату свідоцтва про право власності на житло. При цьому Управління комунального майна та приватизації повторно відмовило у видачі свідоцтва про право власності на житло, пославшись на повторний висновок Юридичного департаменту. Позивач зазначає, що відмова Харківської міської ради в особі своїх виконавчих органів у видачі дублікату свідоцтва про право власності на квартиру [ADDRESS] унеможливлює оформлення на ім`я її малолітніх дітей спадщини після смерті [PERSON] у встановленому законодавством порядку через органи нотаріату, про що було зазначено у листі - роз`ясненні 5 ХМДНК. Оформлення спадщини є можливим виключно за умови отримання дублікату свідоцтва про право власності на квартиру [ADDRESS] . Крім того, позивач зазначає, що після смерті [PERSON] , в 11-ій ХДНК було заведено спадкову справу № 464/2014, з якої вбачається, що після смерті [PERSON] , з заявами про прийняття спадщини звернулися [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Постановами державного нотаріуса 11 ХДНК Безруку О.І., [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , [PERSON] не було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, але й свідоцтво про право на спадщину вона не отримала, документів на підтвердження родинного зв`язку з померлим [PERSON] до нотаріальної контори не надала. З цих підстав позивач звернулася до суду з вказаною позовною заявою та просить позовні вимоги задовольнити. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.07.2023 справу передано для розгляду судді Колесник С.А. Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 02.08.2023 відкрито загальне позовне провадження у справі, почато підготовче провадження у справі. 24.08.2023 до суду від представника Харківської міської ради надійшла заява про продовження строку для подання відзиву на позовну заяву (а.с.54 т1.1), у якій представник відповідача просив долучити клопотання до матеріалів справи; продовжити Харківській міській раді строк для подання відзиву на позовну заяву, визначений ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 02.08.2023 про відкриття загального позовного провадження у справі, посилаючись на отримання ухвали 08.08.2023 та для формування правової позиції та підготовки відзиву на позовну заяву представникам Харківської міської ради направлено запити до відповідних установ щодо отримання документів, які можуть вплинути на результат розгляду справи, до теперішнього часу відповіді не надійшли, а тому є необхідність в продовженні встановленого судом строку. 25.08.2023 до суду від Харківської міської ради надійшов Відзив на позовну заяву (а.с.71-80 т.1), у якому проти задоволення позову заперечує та вважає їх безпідставними, необгрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Так, зазначає, що позивачем [PERSON] , як законним представником малолітніх дітей [PERSON] , [PERSON] не надано відповідних доказів, що підтверджують родинні відносини між ними та спадкодавцем [PERSON] , а відтак позивачем не доведено, що діти відноситься до певної черги спадкоємців за законом. З наданих позивачем копій витягів про народження [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , не можливо встановити родинний зв`язок, оскільки в актовому запису про народження [PERSON] у відомостях про матір вказана [PERSON] , а у актовому записі про народження [PERSON] у відомостях про матір вказана [PERSON] . Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 16.12.2015 року у цивільній справі № 640/3431/15-ц за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третя особа Одинадцята Харківська державна нотаріальна контора про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання права власності в порядку спадкування за законом, яке залишено без змін Ухвалою Апеляційного суду Харківської області від 15.03.2016 року, в задоволенні позовних вимог [PERSON] відмовлено. Постановою Харківського апеляційного суду від 06.11.2018 у справі № 640/3572/18 за позовом [PERSON] до [PERSON] , треті особи: Одинадцята Харківська державна нотаріальна контора, Харківська міська рада про визнання права власності апеляційну скаргу Харківської міської ради на рішення Київського районного суду м. Харкова від 03.07.2018 - задоволено. Рішення Київського районного суду м. Харкова від 03.07.2018 скасовано та ухвалено нове рішення, яким позов [PERSON] до [PERSON] , треті особи: Одинадцята Харківська державна нотаріальна контора, Харківська міська рада про визнання права власності залишено без задоволення. Постановою Верховного Суду від 11.12.2019 провадження № 61-48006св18 постанову Харківського апеляційного суду від 06.11.2018 залишено без змін. Згідно до Витягу з ЄРДР 07.07.2020 відкрито кримінальне провадження № 12020220000000849 за ч. 3 ст. 15 та ч. 3 ст. 190 КК України за фактом шахрайського заволодіння квартирою [ADDRESS] шляхом відкриття спадкових справ по підробленим документам після смерті [PERSON] . Рішенням Дзержинського\~районного суду\~міста Харкова\~від 20.05.2021\~по справі\~№638/2172/21,\~залишеним в\~силі постановою\~Харківського \~апеляційного суду\~від \~07.02.2022\~у задоволенні\~позовних вимог\~ [PERSON] ,\~як законного\~представника малолітніх\~дітей [PERSON] ,\~ [PERSON] до\~Управління комунального\~майна та\~приватизації Департаменту\~економіки та\~комунального майна\~Харківської міської\~ради,\~Харківської міської\~ради про\~визнання дії\~суб`єкта\~владних повноважень\~протиправними та\~зобов`язання\~вчинити дії\~ відмовлено. Суд зазначив, що позивач, отримавши лист-роз`яснення за підписом завідувачки П`ятої Харківської державної нотаріальної контори із зазначенням ступеня спорідненості її дітей та спадкодавця, а також підтвердженням того, що її діти мають право успадкувати за спадкодавцем, вона звернулася до Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, Харківської міської ради із заявою про видачу дублікату свідоцтва про право власності на квартиру [ADDRESS] , яка належала на праві приватної власності спадкодавцю [PERSON] . Але, відповідачами відмовлено у видачі дублікату свідоцтва про право власності, через неможливість встановити родинний зв`язок з поданих позивачем документів. Судом встановлено, що звертаючись до суду позивач зазначає, що її діти відповідно до вимог\~ЦК України\~мають право спадкувати за спадкодавцем [PERSON] , що підтверджується листом П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори від 02.07.2020 року. Суд не приймає вказаний лист за достатній доказ, виходячи з наступного. Згідно\~ст.46-1 Закону України «Про нотаріат»\~нотаріус під час вчинення нотаріальних дій обов`язково використовує відомості єдиних та державних реєстрів шляхом безпосереднього доступу до них. Нотаріус під час вчинення нотаріальних дій обов`язково використовує відомості Єдиного державного демографічного реєстру, а також Державного реєстру актів цивільного стану громадян, Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, інших єдиних та державних реєстрів, що функціонують у системі Міністерства юстиції України. Разом з тим, повноваження нотаріуса щодо здійснення нотаріальних дій визначені ст.34 згаданого Закону, при цьому до повноважень нотаріуса не входить встановлення ступеню родинного зв`язку. Відсутність підстав для закликання [PERSON] та [PERSON] до спадкування за законом в порядку п`ятої черги встановлено і у рішенні Дзержинського районного суду міста Харкова від 22.11.2021 по справі №638/1473/21 за позовом [PERSON] про внесення змін до актового запису цивільного стану. Суд відмовляючи у задоволенні позову зазначив про неналежність до кола осіб, які наділені правом на звернення із заявами до органів ДРАЦ про внесення змін до актового запису позивача [PERSON] , яка діє в інтересах малолітніх дітей [PERSON] та [PERSON] , оскільки відсутні підстави для закликання останніх до спадкоємства, згідно до\~ст. 1265 ЦК України, у зв`язку з тим, що онуки (правнуки), прабаба, прадід, племінники спадкодавця не включаються до складу жодної з черг спадкоємців за законом. Вищезазначені особи є спадкоємцями за законом, якщо на момент відкриття спадщини немає в живих того родича, який був би спадкоємцем, вони спадкують ту частку, яка б йому належала, якби він був живий, а також відсутність підстав для зміни дати смерті, померлої [PERSON] , оскільки згідно лікарського свідоцтва про смерть дата смерті померлої особи зазначено « [INFO] ». Також заперечував проти стягнення витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 20000,00 грн. Ухвалою суду\~від 28.08.2023\~задоволено заяву представника Харківської міської ради Василенко І.Ю. про продовження строку для подання відзиву на позовну заяву. Продовжено відповідачу Харківській міській раді строк для подачі відзиву на п`ять днів з дня вручення даної ухвали. Прийнято відзив на позовну заяву [PERSON] ,\~як законного\~представника малолітніх\~дітей:\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~в інтерасах\~якої діє\~адвокат Косіло\~Артем Костянтинович\~до Харківської\~міської ради,\~ [PERSON] про\~визнання права\~власності в\~порядку спадкування до матеріалів справи №953/6413/23 (а.с.89 т.1). 28.08.2023 до суду від представника позивача адвоката Косіло А.К. надійшло клопотання про витребування доказів (а.с.84-86 т.1). Ухвалою Київського\~районного суду\~м.Харкова\~від 28.08.2023 клопотання\~представника позивача\~ адвоката\~Косіло А.К.\~ про\~витребування доказів\~ \~задоволено.\~Витребувано з П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори (61146, м. Харків, вул. Валентинівська, 27 Г, код ЄДРПОУ 02900726), належним чином посвідчену копію спадкової справи №464/2014 (номер у Спадковому реєстрі 56105844, відкритої після смерті [PERSON] ), а також завірену копію нотаріально посвідченої заяви [PERSON] від 05 березня 2015 року, якою остання повідомляє нотаріальну контору, що нею було подано заяву від 21.05.2014 року за №1208 про прийняття спадщини після померлої двоюрідної сестри [PERSON] , але її родинні відносини з померлою не підтверджуються (а.с..90 т.1). 04.10.2023 до суду від представника позивача адвоката Косіло А.К. надійшло клопотання про витребування доказів (а.с.112-113 т.1). Ухвалою Київського\~районного суду\~м.Харкова\~від 28.08.2023 клопотання представника позивача\~- адвоката\~Косіло А.К. про\~витребування доказів\~ задоволено\~частково.\~Витребувано з \~Першого відділу\~державної реєстрації\~актів цивільного\~стану у\~місті Харкові\~Східного міжрегіонального\~управління Міністерства\~юстиції (код\~ЄДРПОУ 23320813,\~адреса:\~61022,\~м.\~Харків,\~вул.\~Сумська,\~61):\~-\~інформацію з\~ДРАЦС громадян\~про державну\~реєстрацію смерті\~ [PERSON] ,\~ [INFO] .\~ У\~задоволенні іншої\~частини клопотання\~ відмовлено\~(а.с.120-122\~т.1). У підготовчому засіданні 27.10.2023 представник Харківської міської ради Марченко М.С. заявила клопотання про витребування доказів (а.с.136 т.1). Ухвалою Київського\~районного суду\~м.Харкова\~від 27.10.2023 клопотання представника\~відповідача Харківської\~міської ради\~Марченко М.С.\~ про\~витребування доказів\~ задоволено.\~Витребувано з Другого відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (код ЄДРПОУ 33292186, адреса: 61052, Харківська область, місто Харків, вулиця Маліновського, будинок 10/14): - інформацію з ДРАЦС громадян про державну реєстрацію смерті [PERSON] , [INFO] (а.с.138-139 т.1). 30.10.2023 до суду з П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори надійшла копія спадкової справи №464/2014, заведеної після смерті [PERSON] (а.с.112-240 т.1). 24.11.2023 через систему «Електронний суд» від представника заявника [PERSON] - [PERSON] до суду надійшло клопотання про витребування доказів (а.с.1-3 т.2). Ухвалою Київського\~районного суду\~м.Харкова\~від 08.12.2023 клопотання [PERSON] про витребування доказів - повернуто заявнику без розгляду (а.с.20 т.2). 08.12.2023, 22.12.2023 та 22.01.2024 представником позивача адвокатом Косіло А.К., подано до суду клопотання про витребування доказів (а.с.26-29,49-50,70-73). Ухвалою Київського\~районного суду\~м.Харкова\~від 22.01.2024 клопотання представника позивача адвоката Косіло А.К.про витребування доказів задоволено. Витребувано з Першого відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (код ЄДРПОУ 23320813, адреса: 61022, м. Харків, вул. Сумська, 61): Повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про народження [PERSON] ( [INFO] , активий запис №1969 від 15.12.1952 року народження, складений Центральним відділом РАЦС Полтавського міського управління юстиції Полтавської області); Витребувано у 5-ій Харківській державній нотаріальній конторі (61146 м.Харків, вул. Валентинівська, 27 Г, код ЄДРПОУ02900726): - Інформацію зі Спадкового реєстру щодо реєстрації спадкової справи після смерті [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] ; - Інформацію щодо осіб, які прийняли спадщину після смерті [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] (а.с.78-79 т.2). 06.02.2024 до суду від Шевченківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Полтаві надійшов повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження [PERSON] , [INFO] (а.с.93-94 т.2). 20.02.2024\~представником позивача\~- адвокатом\~Косіло А.К.,\~подано\~до суду клопотання про\~витребування доказів (а.с.101-103 т.2). Ухвалою Київського\~районного суду\~м.Харкова\~від 21.02.2024 клопотання представника позивача адвоката Косіло А.К. про витребування доказів - задоволено. Витребувано з 4-ї Харківської міської державної нотаріальної контори (61089 м.Харків, вул. Біблика, 57, код ЄДРПОУ02900653) копію спадкової справи №59П/2023 після [PERSON] , померлої [INFO] (а.с.39-40 т.2). 08.04.2024 до суду від Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори надійшла копія спадкової справи №59П/2023 (а.с.149166 т.2). 09.04.2024 до суду через систему «Електронний суд» надійшло клопотання представника відповідача Харківської міської ради про закриття провадження у справі в частині до відповідача [PERSON] , яка померла [INFO] , мотивуючи його тим, що позов подано до суду після смерті відповідача [PERSON] (а.с.167-171 т.2). 11.04.2024 до суду через систему «Електронний суд» надійшло клопотання представника позивача адвоката Косіло А.К. про заміну співвідповідача [PERSON] на її спадкоємицю [PERSON] , місце реєстрації [ADDRESS] (а.с.177-178 т.2). Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 12.04.2024 у задоволенні клопотання представника відповідача Харківської міської ради Василенка І.Ю. про закриття провадження у справі в частині до відповідача [PERSON] відмовлено. Клопотання представника позивача адвоката Косіло А.К. про заміну співвідповідача [PERSON] на її спадкоємицю [PERSON] задоволено. Замінено у цивільній справі № 953/6413/23 за позовною заявою [PERSON] ,\~як законного\~представника малолітніх\~дітей:\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~в інтересах\~якої діє\~адвокат Косіло\~Артем Костянтинович\~до Харківської\~міської ради,\~ [PERSON] про\~визнання права\~власності в\~порядку спадкування\~- співвідповідача [PERSON] на її правонаступника [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] , місце реєстрації: [ADDRESS] (а.с.184-185 т.2). Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 09.08.2024 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду (а.с.230-232 т.2). Позивач [PERSON] чи її представник в судове засідання не з`явилися, проте через систему «Електронрний суд» 08.05.2025 представник позивача направив заяву про проведення судового засідання на його відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити (а.с.125 т.3). Представник відповідача - Харківської міської ради у судове засідання не прибув, подав до суду заяву про розгляд справи без участі його представника, в задоволенні позову просив відмовити (а.с.133). Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Відповідно до вимог ч.2\~ст.247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, з наступних підстав. Звертаючись до суду з позовом, позивач просить суд визнати право власності за її малолітніми дітьми на спадкове майно та в обгрунтування позовних вимог зазначає, що для отримання свідоцтва про право на спадщину необхідно отримати дублікат свідоцтва про право власності на квартиру [ADDRESS] , у видачі якого Управлінням комунального майна та приватизації Харківської міської ради їй було відмовлено. Тобто, позовна вимога про визнання права власності на спадкове майно пов`язана з відмовою Управлінням комунального майна та приватизації Харківської міської ради в отриманні дубліката свідоцтва про право власності на спадкове майно. Неправомірність відмови у видачі дубліката свідоцтва про право власності на спадкове майно не є предметом спору у цій справі, але в той же час є пов`язаним з отриманням свідоцтва про право на спадщину на квартиру [ADDRESS] та визнання права власності за [PERSON] та [PERSON] . Судом встановлено, що рішенням Дзержинського районного суду міста Харкова від 20.05.2021 по справі №638/2172/21, залишеним в силі постановою Харківського апеляційного суду від 07.02.2022 (рішення та постанова розміщені в Єдиному державному реєстрі судових рішень) - у задоволенні позовних вимог [PERSON] , як законного представника малолітніх дітей [PERSON] , [PERSON] до Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, Харківської міської ради про визнання дії суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання вчинити дії відмовлено. З мотивувальної частини рішення вбачається, що відповідачем відмовлено у видачі дублікату свідоцтва про право власності на квартиру [ADDRESS] через неможливість встановити родинний зв`язок з поданих позивачем документів. Матеріали справи свідчать про те, що позивачкою не надано до суду жодного належного доказу на підтвердження родинного зв`язку між померлим [PERSON] та дітьми заявниці, на підставі яких можливо встановити, що [PERSON] та [PERSON] є законними правонабувачами, а відтак позивачка в інтересах своїх дітей не має повноваження звертатись із заявою про видачу дублікату свідоцтва про право власності. За повідомленням завідувача П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори № 2068/02-14 від 02 липня 2020 року, наданим [PERSON] , малолітні [PERSON] та [PERSON] є двоюрідними онуками спадкодавця та мають право спадкувати за\~статтями 1265 ЦК України. Не прийнявши до уваги лист П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори від 02 липня 2020 року щодо ступеню спорідненості, суд виходив з того, що, виходячи з вимог\~статті 34 Закону України «Про нотаріат»\~вказаний лист по суті не є нотаріальною дією, що вчиняють нотаріуси, тому Управління комунального майна та приватизації Харківської міської ради правомірно відмовило [PERSON] , яка діє в інтересах [PERSON] та [PERSON] . Тобто, судом встановлено, що відповідачами правомірно відмовлено у видачі дублікату свідоцтва про право власності, через неможливість встановити родинний зв`язок з поданих позивачем документів. Зазначене вище рішення суду набрало законної сили. Відповідно до\~ч.4\~ст.\~82\~Цивільного процесуального\~кодексу України\~не потребують доказування обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2018 року в справі № 753/11000/14-ц (провадження № 61-11сво17) вказано, що «преюдиціальність - обов`язковість фактів, установлених судовим рішенням, що набрало законної сили в одній справі для суду при розгляді інших справ. Преюдиціально встановлені факти не підлягають доказуванню, оскільки їх з істинністю вже встановлено у рішенні і немає необхідності встановлювати їх знову, тобто піддавати сумніву істинність і стабільність судового акта, який вступив в законну силу. Суть преюдиції полягає в неприпустимості повторного розгляду судом одного й того ж питання між тими ж сторонами. У випадку преюдиціального установлення певних обставин особам, які беруть участь у справі (за умови, що вони брали участь у справі при винесенні преюдиціального рішення), не доводиться витрачати час на збирання, витребування і подання доказів, а суду - на їх дослідження і оцінку». Також в провадженні Московського районного суду м. Харкова перебувала справа № 638/4229/23 за позовом [PERSON] в інтересах малолітніх осіб [PERSON] та [PERSON] , про встановлення факту того, що смерть [PERSON] , [INFO] , настала [INFO] ; зобов`язання Харківського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) внести зміни до актового запису №7161 від 15 травня 2014 року про смерть [PERSON] , [INFO] , змінивши дату смерті з 13.05.2014 року на дату [INFO] . Харківський апеляційний суд у постанові від 25 лютого 2025 (а.с.105-108 т.3) встановив, що згідно з витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , актовий запис № 7162 від 15.05.2014. З витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , актовий запис № 7161 від 15.05.2014. З Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження вбачається, що батьками [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] є [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу [PERSON] , [INFO] , 25.04.2014 зареєстрував шлюб із [PERSON] , актовий запис № 80, прізвище чоловіка після реєстрації шлюбу змінено на « [PERSON] .» З Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження вбачається, що батьком [PERSON] , [INFO] є [PERSON] , матір`ю [PERSON] ; батьком [PERSON] , [INFO] є [PERSON] , матір`ю [PERSON] ; батьком [PERSON] , [INFO] є [PERSON] , матір`ю [PERSON] . Таким чином [PERSON] , яка померла [INFO] , є матір`ю [PERSON] , померлого [INFO] . Відповідно до ч. 2 ст. 26 СК України померлий [INFO] [PERSON] є неповнорідним братом [PERSON] , останній є батьком [PERSON] , що є батьком малолітніх [PERSON] та [PERSON] , отже [PERSON] є двоюрідним дідом з боку батька малолітніх дітей, за захистом прав яких позивачка звернулась до суду. Відповідно до положень\~статті 1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно зі\~статтею 1218 ЦК України\~до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За змістом\~статті 1223 ЦК України\~право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини, право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265 цього Кодексу\~(в яких передбачені перша, друга, третя, четверта та п`ята черги спадкування за законом). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до\~статті 1258 ЦК України\~спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених\~статтею 1259 цього Кодексу. Згідно\~ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ч.1\~ст.1265 ЦК України\~у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. Відповідно до роз`яснення Міністерства юстиції України щодо окремих питань спадкування у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. «Ступінь споріднення», тобто кількість народжень, що пов`язують між собою двох осіб, які перебувають у родинних зв`язках. До родичів четвертого ступеня споріднення належать діти рідних племінників та племінниць спадкодавця (двоюрідні онуки та онучки) і рідні брати та сестри його діда та баби (двоюрідні дід та баба). До родичів п`ятого ступеня споріднення - діти його двоюрідних онуків і онучок (двоюрідні правнуки та правнучки), діти його двоюрідних братів та сестер (двоюрідні племінниці та племінники), діти його двоюрідних дідів та бабок (двоюрідні дядьки та тітки). В основі спадкування за законом знаходиться принцип черговості, який полягає у встановленні пріоритету прав одних спадкоємців за законом перед іншими. Кожна черга - це визначене коло осіб, з урахуванням ступеня їх близькості спадкодавцеві, яке встановлене законом на підставі припущення про те, що спадкодавець залишив би своє майно найближчим родичам, членам сім`ї, утриманцям і (або) іншим родичам до шостого ступеня споріднення. Відповідно до пункту 4.2. глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 295/5 доказом родинних та інших відносин спадкоємців зі спадкодавцем є: свідоцтва органів реєстрації актів цивільного стану, повний витяг з реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису, копії актових записів, копії рішень суду, що набрали законної сили, про встановлення факту родинних та інших відносин. Позивачем, всупереч вимогам ст.76,81 ЦПК України\~не надано суду жодного іншого доказу на підтвердження родинного зв`язку між померлим та дітьми позивача, на підставі яких можливо встановити, що [PERSON] та [PERSON] є законними правонабувачами. В ухвалі Верховного Суду від 30.07.2018 по справі 737/120/18, провадження 61-36309ск18, зазначено, «…родинні відносини (споріднення) (у теорії права кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну, припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і пряме (бокове), коли родинні звязки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника). Стосунки між подружжям не є родинними. Погоджуючись з висновком суду першої інстанції про відмову у відкритті провадження у справі та змінюючи ухвалу суду першої інстанції в частині мотиву цієї відмови, суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку про те, що в порядку окремого провадження може бути встановлений факт родинних відносин лише між кровно спорідненими родичами, а не між чоловіком та дружиною, а то й наявні підстави для відмови у відкритті провадження у справі…». Отже, родинні відносини можуть бути встановлені лише між кровно спорідненими родичами (тобто повнорідними братами, сестрами). Відтак неможливо встановити факт родинних відносин між позивачами та померлим [PERSON] . Відповідно до положень ч.3,4 статті\~12, частини першої ст.81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Частинами 1,2\~статті 13 ЦПК України\~визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно із частиною шостою\~ст.81 ЦПК України\~доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд виходить з вимог ч. 1\~ст. 76 ЦПК України\~за якою доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до\~ст. 77 ЦПК України\~належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. \~Згідно до ч. 2\~ст. 78 ЦПК України\~обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. \~\~Відповідно до\~постанови Пленуму Верховного суду України від 18.12.2009р. №14 «Про судове рішення у цивільній справі»\~обґрунтованим визнається рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні і які відповідають вимогам закону про їх належність та допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню, а також якщо рішення містить вичерпні висновки суду, що відповідають встановленим на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи. \~\~Суд вважає, що Позивач в порушення вимог ч. 1 ст. 81\~ЦПК України\~не довів ті обставини, на які він посилався як на підставу своїх вимог. Таким чином, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про відсутність підстав для визнання права\~власності [PERSON] ,\~ [INFO] \~та [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~в порядку\~спадкування на\~квартиру [ADDRESS] ,\~яка належала\~на праві\~приватної власності\~спадкодавцю [PERSON] , а тому не вбачає підстав для задоволення позову. Зважаючи на те, що суд відмовляє в задоволенні позовних вимог, то відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати позивача відносяться на його рахунок і стягненню з відповідача не підлягають. Відтак, суд приходить до висновку, що у задоволенні позовних вимог у цій справі слід відмовити у повному обсязі. Європейський суд з прав людини у своїх судових рішення звертав увагу, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін та інші проти України» рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2010 року )» (Постанови КЦС ВС від 07.10.2020 року у справі № 465/3586/17, від 08.10.2020 у справі № 712/22134/12, від 05.10.2020 у справі № 347/637/18, від 27.10.2020 у справі № 243/11349/18). Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення…Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи ( справа «Проніна проти України», рішення ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року)» (Постанова КЦС ВС від 20.10.2020 у справі № 756/536/19, від 15.10.2020 у справі № 759/14004/15-ц, від 15.10.2020 у справі № 157/398/15-ц, від 13.10.2020 № 161/4641/17, 20.10.2020 у справі № 213/112/19, від 12.10.2020 у справі № 585/2958/17, від 12.10.2020 у справі № 521/7401/15, від 09.10.2020 у справі №161/7515/15-ц). Таким чином, з урахуванням наведеного аналізу наявних правовідносин сторін, встановлених обставин цієї справи, наявних матеріалів справи та поданих сторонами у справі доказів, суд вважає, що інші доводи та аргументи позовної заяви не заслуговують на детальне обґрунтування підстав їх відхилення та не впливають на результат розгляду позовних вимог.

Outcome: dismissed