Jurisdiction: civil
Date: 2025-05-05 00:00:00

У грудні 2019 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до фізичної особи-підприємця [PERSON] про стягнення коштів. Позов мотивований тим, що 13 березня 2018 року між ними укладено договір поставки товару та виконання робіт № 1303/18 (далі - договір), відповідно до умов якого відповідач (постачальник) зобов`язався виготовити та поставити у власність позивача (замовник) товар, виконати роботи по його монтажу на об`єкті позивача, а позивач зобов`язався прийняти й оплатити товар та належним чином виконані роботи (пункти 1.1-1.2 договору). Сторони визначили, що товаром є атракціон ПП-04.14 «Смуга перешкод» загальною вартістю 752 760,00 грн, характеристики якого наведені у специфікації до договору. 22 березня 2018 року позивач оплатив відповідачу 526 933,00 грн, що на момент оплати становило 70 % вартості виготовлення та поставки товару, про що сторони склали акт приймання-передачі коштів за договором. Строк поставки товару, його вартість були змінені сторонами шляхом укладання додаткової угоди №1 від 25.04.2018. 09 травня 2018 року відповідач доставив товар на об`єкт позивача за адресою: [ADDRESS] , та розпочав монтажні роботи. Згодом сторонами вносились зміни щодо конструкції товару і узгоджено зменшення його вартості до розміру вже сплаченого позивачем авансу - 526 933 грн 15 липня 2018 року товар зі зміненою конструкцією був поставлений та прийнятий позивачем за актом приймання-передачі виконаних робіт до договору та видатковою накладною від 15 липня 2018 року № 15/1. Товар експлуатувався з 16 липня 2018 року до 30 вересня 2018 року та був переданий для зберігання на склад. Експлуатація товару продовжилась з 10 квітня 2019 року. Після цього неодноразово виникали недоліки у товарі, які усувались відповідачем, а саме 18.06.2019, 05.07.2019, 19.07.2019. Так, 19 липня 2019 року товар вкотре спустився. Враховуючи чергову відмову відповідача прибути для обстеження товару, позивач в односторонньому порядку із залученням двох свідків склав акт № 3 обстеження та виявлення недоліків товару, у якому зафіксував виявлений розрив товару по шву та розрив матеріалу. Того ж дня, 19 липня 2019 року, позивач у телефонному режимі повідомив відповідача про наявність недоліків товару та направив йому претензію № 3 із проханням провести відповідні ремонтні роботи. Відповідач не отримав цю претензію у відділенні поштового зв`язку, у зв`язку з чим вона була повернута позивачу 01 серпня 2019 року. 25 липня 2019 року позивач повторно надіслав відповідачу прохання провести ремонтні роботи товару та виконати гарантійні зобов`язання, але і це звернення не було отримане відповідачем та 14 вересня 2019 року повернулося позивачу. 14 листопада 2019 року позивач направив відповідачу повідомлення про відмову від договору з вимогою про повернення сплачених за товар грошових коштів. Відповідач повідомлення про відмову від договору у відділенні поштового зв`язку не отримав, договірних зобов`язань не виконав, кошти не повернув. У зв`язку з зазначеним, позивач просив стягнути з відповідача на його користь: -526 933,00 грн, сплачених за товар, -225 000,00 грн неустойки згідно з умовами договору, -50 000,00 грн компенсації моральної шкоди. Рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 22.11.2021р. у задоволенні позову відмовлено повністю. Постановою Київського апеляційного суду від 07.12.2022р. рішення Оболонського районного суду міста Києва від 22.11.2021р. скасовано, прийнято нове рішення про часткове задоволення позову, стягнуло з Відповідача на користь Позивача вартість товару у розмірі 526 933 грн та відшкодування моральної шкоди у розмірі 50 000 грн. Постановою Верховного Суду від 17.01.2024р. рішення Оболонського районного суду міста Києва від 22.11.2021р., постанову Київського апеляційного суду від 07.12.2022р. та додаткову постанову Київського апеляційного суду від 08.02.2023р. скасовано, справу передано на новий розгляд до суду першої інстанції. У відзиві на позовну заяву від 14.09.2020 представниця відповідача просила відмовити у задоволенні позову повністю, посилаючись на його необґрунтованість та безпідставність, оскільки переданий позивачеві атракціон виготовлений відповідно до умов укладеного з ним договору, з урахуванням узгодженого з позивачем технічного завдання, повністю відповідає вимогам щодо його безпеки, а недоліки утворись внаслідок порушення позивачем правил його експлуатації. У відповіді на відзив на позовну заяву від 21.09.2020 представник позивача просив позов задовольнити у повному обсязі, оскільки наведені відповідачем факти не відповідають дійсності. Під час нового розгляду справи інших письмових заяв по її суті до суду не надходило. У судовому засіданні представник позивача [PERSON] - [PERSON] позовні вимоги підтримав, позов просив задовольнити. Представник відповідача - адвокат Ковальчук С.М. у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позовних вимог з підстав, зазначених у відзиві. Заслухавши пояснення учасників процесу, експерта, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відмову в позові, виходячи з наступного. Судом встановлено, що між ФОП [PERSON] (постачальник) та [PERSON] (замовник) укладено договір поставки товару та виконання робіт від 13 березня 2018 року № 1303/18. Відповідно до умов пунктів 1.1, 1.2 договору постачальник зобов`язується: виготовити та поставити у власність замовника вироби, далі - товар, виконати роботи по монтажу товару на об`єкті замовника, замовник у порядку та на умовах, визначених цим договором, зобов`язується прийняти і оплатити товар та належним чином виконані роботи. Відповідно до пункту 1.5 договору постачальник зобов`язується виготовити товар, який до і після виконання робіт буде безпечним для життя та здоров`я людей і буде відповідати діючим санітарним, екологічним та пожежним нормам і правилам, а також усім іншим правилам та нормам, дотримання яких вимагається законодавством України для такого виду товару, за умови виконання цих правил та норм замовником під час експлуатації товару. Між ТОВ «Аква Спорт Сервіс» та ФОП [PERSON] укладено договір про передачу у тимчасове користування технічних умов від 01 березня 2017 року № ДП-АН-03/03-17, за якими ТОВ «Аква Спорт Сервіс» передано на умовах строкового платного користування ТУ У 36.4-32111392-001:2006 «Атракціони надувні» (т. 1, а. с. 215). Технічні умови ТУ У 36.4-32111392-001:2006 «Атракціони надувні» розроблені ТОВ «Аква Спорт Сервіс» та перевірені на відповідність законодавству України ДП «Тернопільстандартметроологія» Мінекономрозвитку України (т. 1, а. с. 215а- 231б). Висновком експертизи ДП «Київський експертно-технічний центр» 06В № 80.2-04-05-27/13 та 06В № 80.2-04-05-2703 встановлено відповідність проектної документації технічних умов ТУ У 36.4-32111392-001:2006 «Атракціони надувні» нормативно-правовим та нормативним актам з охорони праці та промислової безпеки (т. 1, а. с. 232, 234а-236). Згідно з висновками державних санітарно-епідеміологічних експертиз від 22 серпня 2006 року № 05.03.02.-07/40119 та № 05.03.02.-07/40120 технічні умови ТУ У 36.4-32111392-001:2006 «Атракціони надувні» відповідають встановленим медичним критеріям безпеки/здоров`я людини (т. 1, а. с. 232а-233б). Загальна кількість товару його найменування, розміри, комплектація, зовнішній вигляд, одиниця виміру товару, ціна одиниці виміру товару та вартість робіт визначається сторонам у специфікації (додаток № 1 до договору), що є невід`ємною частиною цього договору (пункт 1.3. договору). Відповідно до специфікації від 21 березня 2018 року до договору поставки товару та виконання робіт від 13 березня 2018 року № 1303/18 ФОП [PERSON] узгоджено поставку [PERSON] атракціону ПП-04.14 «Смуга перешкод» у кількості 1 штука за ціною 752 760,00 грн, а також проведення його монтажу за ціною 1,00 грн (т. 1, а. с. 15). Додатком № 1 до специфікації договору від 13 березня 2018 року № 1303/18 сторонами узгодженні складові частини елементів атракціону ПП-04.14 «Смуга перешкод», їх детальний опис та кількість (т. 1, а. с. 16-17). Додатком № 2 до специфікації договору від 13 березня 2018 року № 1303/18 сторонами затверджено загальний вигляд (проект товару) ПП-04.14 «Смуга перешкод» - частина 1, загальний вид 1 (т. 1, а. с. 18-20). Додатком № 3 до специфікації договору від 13 березня 2018 року № 1303/18 сторонами затверджено загальний вигляд (проект товару) ПП-04.14 «Смуга перешкод» - частина 2, загальний вид 1 - частина атракціону № 1 (т. 1, а. с. 21-22). Додатком № 4 до специфікації договору від 13 березня 2018 року № 1303/18 визначено комплектацію товару та перелік робіт по монтажу товару (т. 1, а. с. 23). Додатком № 5 до специфікації договору від 13 березня 2018 року № 1303/18 затверджені основні матеріали для виробництва (т. 1, а. с. 24). Згідно з актом приймання-передачі коштів по договору № 1303/18 поставки товару та виконання робіт від 13 березня 2018 року [PERSON] передав, а ФОП [PERSON] прийняв грошові кошти у розмірі 526 933,00 грн, що становить 70 % від вартості виготовлення та поставки товару та 100 % від вартості робіт (т. 1, а. с. 25). Відповідно до пункту 4.2. договору товар має бути придатним для використання замовником протягом гарантійного терміну експлуатації, але в будь-якому випадку такий гарантійний строк повинен становити не менше 11 місяців експлуатації товару замовником. Гарантійний строк на виготовлений та поставлений товар становить 5 місяців на 2018 року з 01 травня до 30 вересня 2018 року та 6 місяців 2019 року з 01 квітня до 30 вересня 2019 року. 25 квітня 2018 року між [PERSON] (замовник) та ФОП [PERSON] (постачальник) укладено додаткову угоду № 1 до договору № 1303/18 поставки товару та виконання робіт від 13 березня 2018 року, якою у зв`язку із простроченням строків виготовлення та поставки товару сторони дійшли згоди щодо зміни строку поставки та викладено пункти 3.1, 3.6 договору в новій редакції, а саме щодо застосування договірного штрафу за порушення строків виконання зобов`язань за договором у розмірі 120 000,00 грн та суми остаточного розрахунку, яка становитиме 105 860,00 грн (т. 1, а. с. 26). 15 травня 2018 року [PERSON] направив поштою ФОП [PERSON] вимогу, у якій вказав, що 09 травня 2018 року постачальником було доставлено товар за адресою його установки та розпочаті монтажні роботи. 11 травня 2018 року при огляді товару були виявлені його невідповідності умовам договору, прийняття товару було призупинено (т. 1, а. с. 28). 17 травня 2018 року у відповіді на вимогу [PERSON] ФОП [PERSON] зазначив, що конструкція атракціону відповідає специфікації та атракціон безпечний для використання за призначенням при виконанні правил його експлуатації, викладених у паспорті на виріб (т. 1, а. с. 237, 238). 15 червня 2018 року між [PERSON] (замовник) та ФОП [PERSON] (постачальник) укладено угоду з огляду на те, що запропонований постачальником до прийняття товар має недолік щодо відсутності вертикальної стійкості огороджувального паркану та не забезпечує безпеку для життя і здоров`я людей під час експлуатації. Цією угодою сторони погодили внести зміни до конструкції товару, а також остаточно визначено ціну виробу у розмірі 526 932,00 грн (т. 1, а. с. 31-32). Згідно з додатком № 6 до специфікації до договору від 13 березня 2018 року № 1303/18 сторонами затверджено модернізацію «Смуги перешкод», її загальний вигляд та розміри (т. 1, а. с. 33). 15 липня 2018 року [PERSON] та ФОП [PERSON] склали акт приймання-передачі виконаних робіт по договору від 13 березня 2018 року № 1303/18, одночасно з підписанням видаткової накладної № 15/1 сторони підтвердили, що постачальник передав, а замовник прийняв виготовлений товар (атракціон ПП-04.14 «Смуга перешкод») з урахуванням внесених змін до конструкції товару щодо збільшення діаметру стовпів та встановлення арок огороджувального паркану, погоджених угодою від 15 червня 2018 року, а також постачальник передав, а замовник прийняв виконані по договору роботи та підтвердив, що товар і кінцевий результат виконаних за договором робіт у вигляді встановленого (змонтованого) товару не мають очевидних видимих дефектів (недоліків) (т. 1, а. с. 34). 18 червня 2019 року при обстеженні товару замовником виявлено розрив товару по шву, про що [PERSON] в присутності технічного директора ТОВ «Зоопарк «12 місяців» [PERSON]., завідувача господарством ТОВ «Зоопарк «12 місяців» [PERSON] складено акт № 1 обстеження та виявлення недоліків товару до договору № 1303/18 (т. 1, а. с. 35). 26 червня 2019 року між [PERSON] та ФОП [PERSON] складено акт № 1 про приймання-передачу ремонтних робіт товару, а саме атракціону « Смуга перешкод » до договору від 13 березня 2018 року № 1303/18, за змістом якого постачальником проведені ремонті роботи товару та усунуто виявлені замовником недоліки, а саме розрив товару по шву і розрив матеріалу товару (т. 1, а. с. 38). 05 липня 2019 року при обстеженні товару замовником повторно виявлено руйнування (деформацію) елементу конструкції товару внаслідок розриву фіксуючих швів і в присутності свідків [PERSON] та [PERSON] складено акт № 2 про обстеження та виявлення недоліків товару до договору від 13 березня 2018 року № 1303/18 поставки товару та виконання робіт (т. 1, а. с. 39-41). 06 липня 2019 року між [PERSON] та представником ФОП [PERSON] - [PERSON] складено акт № 1 про приймання-передачі частини робіт товару, а саме частини атракціону « Смуга перешкод » (елемент атракціону № 2 «Смуга перешкод» - « Гірка ») для проведення відновлювальних робіт (т. 1, а. с. 42). 06 липня 2019 року ФОП [PERSON] одноособово склав акт технічного огляду, де вказав, що атракціон наданий на ремонт з порушенням обов`язкових вимог пункту 9.3 розділу 9 «ремонт виробу» паспорту № 270/04.14 (товар наданий на ремонт в брудному стані, з великою кількістю води); атракціон знаходився на зберіганні та в експлуатації з порушенням вимог розділу 9, сторінка 31 паспорту № 270/04.14; наявні пошкодження свідчать про порушення замовником абзацу 10 пункту 5.7 розділу 5 паспорту № 270/04.14, тому необхідні для усунення виявлених недоліків не підпадають під термін «гарантійний талон» та повинні бути оплачені відповідно до витрат (т. 1, а. с. 241-242). Крім того, за змістом акту технічного огляду атракціону від 06 липня 2019 року, складеного ТОВ «Бебі Граунд», в ході перевірки частини атракціону № 2 , наданого для проведення ремонтних робіт, встановлено, що вказана частина атракціону передана для ремонту в брудному стані, внутрішня її частина заповнена водою, при роздуві частини атракціону № 2 встановлено пошкодження внутрішніх перегородок - таврів, нитки на донній його частині мають ознаки гниття; підготовка до передачі частини атракціону № 2 до передачі його в ремонт не проводилася (т. 1, а. с. 169). 16 липня 2019 року ФОП [PERSON] листом повідомив [PERSON] про втрату чинності гарантійного талону, виданого в складі паспорту № 270/04.14, у зв`язку із грубим порушенням умов зберігання та експлуатації товару (т. 1, а. с. 243, 244). 17 липня 2019 року ФОП [PERSON] сформував рахунок [PERSON] про оплату робіт з ремонту частини атракціону № 2 на суму 42 000,00 грн (т. 1, а. с. 240). 19 липня 2019 року [PERSON] в присутності [PERSON] і [PERSON] склав акт № 3 обстеження та виявлення недоліків товару до договору № 1303/18 від 13 березня 2018 року, за яким при обстеженні товару виявив розрив товару по шву та в результаті розрив матеріалу товару (т. 1, а. с. 43-44). 19 липня 2019 року [PERSON] направив ФОП [PERSON] претензію щодо проведення ремонтних робіт атракціону « Смуга перешкод » за адресою: [ADDRESS] , у строк до 22 липня 2019 року (т. 1, а. с. 45-47). 25 липня 2019 року [PERSON] листом повідомив ФОП [PERSON] про необхідність виконання гарантійних зобов`язань за договором № 1303/18 поставки товару та виконання робіт від 13 березня 2018 року щодо проведення ремонтних робіт (т. 1, а. с. 49-50, 51), однак лист повернуто на адресу відправника (т. 1, а. с. 53). Стороною позивача подано суду висновок експерта за результатами проведення судово-товарознавчої експертизи від 21 жовтня 2019 року № 3443/19 (т. 1, а. с. 59-88). При оцінці цього висновку, суд враховує те, що згідно ст.110 ЦПК України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. Згідно з ч.1-3 ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012 № 1950/5), а саме їх розділу ІV, до числа об`єктів товарознавчої експертизи належать: споживчі товари, обладнання та сировина. Об`єктами експертизи цього виду можуть бути й інші товари. Основними завданнями товарознавчої експертизи є: визначення вартості товарної продукції; визначення належності товарів до класифікаційних категорій, які прийняті у виробничо-торговельній сфері; визначення характеристик об`єктів дослідження відповідно до вимог Українського класифікатора товарів зовнішньої економічної діяльності; визначення змін показників якості товарної продукції; установлення способу виробництва товарної продукції: промисловий чи саморобний, підприємства-виробника, країни-виробника; визначення відповідності упакування і транспортування, умов і термінів зберігання товарної продукції до вимог чинних правил. Відповідно до ч.6 ст.103 ЦПК України, питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта. Експерт [PERSON] має вищу освіту за спеціальністю «Товарознавство», кваліфікацію судового експерта за спеціальністю 12.1 «Визначення вартості машин, обладнання, сировини та споживчих товарів» і має стаж роботи експертом з 2017 року. При дачі висновку з поставлених питань, експерт [PERSON] , на думку суду, частково вийшла за межі своїх спеціальних знань, оскільки надавала оцінку, в тому числі, істотності виявлених недоліків товару, оскільки це питання носить правовий характер, а тому в цій частині висновок експерта є недопустимим доказом. В іншій частині висновок надано в межах спеціальних знань експерта, а тому, суд враховує при розгляді справи наступні висновки, що визначені у ньому: 1. виріб, поставлений 15 липня 2018 року ФОП [PERSON] за договором № 1303/18 поставки товару та виконання робіт від 13 березня 2018 року [PERSON] , має недоліки (дефекти) у вигляді численних пошкоджень як тканинної основи, так і ниткових швів оболонки атракціону; 2. ймовірними причинами виникнення дефектів товару, поставленого 15 липня 2018 року ФОП [PERSON] за договором № 1303/18 поставки товару та виконання робіт від 13 березня 2018 року [PERSON] , у вигляді обриву ниток з`єднувальних швів із зовнішніми ознаками у вигляді зруйнованості стьобання на окремих ділянках швів, при цьому проколи машинною голкою мають однакову форму і матеріал на зовнішніх ділянках недеформований, є недостатня потужність ниток: надмірне натягнення верхньої і нижньої ниток. Причинами утворення дефектів у вигляді проривів тканинної основи на окремих ділянках виробу, які свідчать про нестійкість матеріалу до тертя, є недоброякісна сировина та/або недостатнє закріплення волокон в структурі матеріалу та/або недостатня щільність ниток, виведених на лицьову поверхню та/або часткової деструкції волокон при обробці; 3. відповідно до відомостей, зазначених у паспорті № 270/04.14 на надувний атракціон «Смуга перешкод», виріб, поставлений 15 липня 2018 року ФОП [PERSON] за договором № 1303/18 поставки товару та виконання робіт від 13 березня 2018 року [PERSON] , був придатним до експлуатації під відкритим небом; 4. відповідно до відомостей, зазначених у паспорті № 270/04.14 на надувний атракціон «Смуга перешкод», атмосферні опади у вигляді дощу не повинні впливати на стійкість тканевого покриття та ниткових швів виробу, поставленого 15 липня 2018 року ФОП [PERSON] за договором № 1303/18 поставки товару та виконання робіт від 13 березня 2018 року [PERSON] . Як вже зазначало вище, за умовами укладеного між сторонами договору, у його розділі 4 визначено умови якості товару і робіт та зазначено, що: 4.1.Товар має бути придатним для використання Замовником протягом гарантійного терміну експлуатації, який визначається відповідно до норм чинного законодавства України, які регулюють гарантійні терміни товарів такого роду, але в будь-якому випадку такий гарантійний строк повинен становити не менше 11 місяців експлуатації Товару Замовником. Гарантійний строк на виготовлений та поставлений Товар складає 5 місяців 2018 року (з 01.05.2018 р. - 30.09 2018 р.) та 6 місяців 2019 року (01.04.-30.09.2019 р.). 4.2. Постачальник гарантує якість закінчених Робіт та можливість їх експлуатації за призначенням протягом гарантійного строку, який визначається у п. 4.1 цього Договору 4.3. В разі поділення гарантійного строку експлуатації на два періоди, гарантія розповсюджується на другий період тільки за умови виконання Замовником Товару умов та правил зберігання даного майна, що визначені в Паспорті Товару. Власник майна (Замовник) зобов?язаний надати доступ Гарантодавцю (Постачальнику) до місця зберігання Товару для перевірки умов його зберігання. За результатами перевірки Власник майна (Замовник) та Гарантодавець (Постачальник) повинні скласти акт. Перевірка може проводитися щомісячно, але не менше 1(одного) разу на період зберігання. Виявлення Гарантодавцем (Постачальником) порушення правил зберігання майна є підставою для відмови у визнанні гарантійних зобов?язань на наступний термін. 4.4. Якість Товару та Робіт повинна відповідати діючим стандартам якості і технічним нормам, які встановлюють вимоги до якості таких Товарів та Робіт відповідно до законодавства України. Разом з Товаром Постачальник надає висновки державної санітарно-епідеміологічної експертизи щодо Товару та використаного для виготовлення Товару матеріалу. Товар до і після виконання Робіт має бути придатний для належного і безпечного застосування за цільовим призначенням, за умови виконання правил та норм експлуатації Замовником під час використання Товару. 4.5. У випадку виникнення обґрунтованих претензій з боку Замовника щодо якості Товару чи виконаних по Договору Робіт у період дії гарантійних строків, Постачальник зобов?язується замінити Товар неналежної якості та/або провести відповідні ремонтні роботи, впродовж З (трьох) робочих днів з моменту отримання обґрунтованої претензії від Замовника або повернути вартість Товару неналежної якості чи неналежно виконаних Робіт згідно з цінами, зазначеними Специфікації. 4.6. За невиконання Постачальником гарантійних зобов?язань у строк вказаний в п.4.5 Договор Постачальник сплачує Замовнику неустойку у розмірі 2500,00 грн. за кожен день прострочення. 4.7. Гарантійним обов?язкам не належать пошкодження, завдані з вини Замовника або третіх осіб, такі як рвані, різані, колоті порушення цілісності Товару, а також пошкодження, нанесені вогнем, вибухом, хімічними речовинами, пошкодженнями в результаті актів вандалізму і т.п. Отже, судом встановлено, що при використанні товару виникли недоліки (дефекти) у вигляді численних пошкоджень як тканинної основи, так і ниткових швів оболонки атракціону. Востаннє ці недоліки виявлені замовником 05.07.2019, тобто під час другого періоду експлуатації товару. При цьому, стороною відповідача визнавалось у судовому засіданні те, що після першого періоду експлуатації відповідачем не здійснювалась перевірка умов та правил зберігання даного майна, що визначені в Паспорті Товару у відповідності до вимог п.4.3 Договору. Після виявлення недоліків 05.07.2019, 06 липня 2019 року ФОП [PERSON] одноособово склав акт технічного огляду, де вказав, що атракціон наданий на ремонт з порушенням обов`язкових вимог пункту 9.3 розділу 9 «ремонт виробу» паспорту № 270/04.14 (товар наданий на ремонт в брудному стані, з великою кількістю води); атракціон знаходився на зберіганні та в експлуатації з порушенням вимог розділу 9, сторінка 31 паспорту № 270/04.14; наявні пошкодження свідчать про порушення замовником абзацу 10 пункту 5.7 розділу 5 паспорту № 270/04.14, тому необхідні для усунення виявлених недоліків не підпадають під термін «гарантійний талон» та повинні бути оплачені відповідно до витрат (т. 1, а. с. 241-242). Згідно паспорту №270/04.14 надувного атракціону «Смуга перешкод» (а.с.149-165 т.1), а саме: абзацу 10 пункту 5.7 розділу 5 визначено, що заборонено експлуатувати обладнання при наявності пошкоджень тканинної основи і ниткових швів оболонки; пункту 9.3 розділу 9 визначено, що на ремонтні та профілактичні роботи виріб повинен направлятись тільки в сухому і чистому вигляді. При невиконанні цієї вимоги виробник має право відмовитись від виконання ремонтних робіт, як гарантійних так і післягарантійних; на сторінках 30-31 паспорту визначено умови зберігання товару і зазначено, що зберігання виробів повинно відбуватись у сухому складському приміщенні при температурі повітря від +5 до +25 градусів Цельсія на відстані не менше 1 метру від опалювальних приладів, захищеному від дії прямих сонячних променів. Атракціон має зберігатись при вологості в приміщенні не більше 50%. Складське приміщення повинно бути обладнано припливною вентиляцією та приладами контролю температури та вологості в приміщенні. Атракціон «Смуга перешкод» повинна зберігатися в штатній упаковці, якщо така передбачена. Зберігання повинно бути організовано на провітрюваному настилі, виготовленим з дерева і покритому легкими і запобігають пошкодження виробу матеріалами (лінолеум, тканину, ПВХ). Висота настилу від підлоги не менше 30 см (0,3 м). Не допускається зберігання виробу в одному приміщенні з лугами, кислотами, органічними розчинниками, які руйнують ПВХ покриття і тканинну основу. Забороняється зберігати виріб в холодному, погано провітрюваному, вологому або мокрому приміщенні. Виріб на зберігання необхідно відправляти тільки в сухому і чистому вигляді. Категорично не допускається зберігання виробу в мокрому, що не висушеному і брудному стані. При недотриманні правил зберігання гарантія на виріб анулюється. Саме на підставі цих правил, відповідач відмовився здійснювати гарантійний ремонт товару після виявлення замовником недоліків 05.07.2019. У постановах Верховного Суду, зокрема у справах №№904/5002/18, 904/8794/17, 904/974/21,925/1429/21, 916/604/21, 921/622/16-г/6, зазначено, що за загальним правилом відповідальність продавця за недоліки товару може наступати у випадках, якщо недоліки виникли до передання товару покупцеві або якщо їх виникнення обумовлене причинами, що виникли до передачі товару. І, відповідно, коли недоліки товару виявлені після переходу до покупця ризику випадкової загибелі та випадкового знищення товару, саме на покупця у такому випадку покладається обов`язок доведення того, що недоліки чи їх причини виникли до передачі йому товару. При цьому у справах №№904/5002/18, 904/974/21, 925/1429/21, 916/604/21, 921/622/16-г/6 Верховний Суд наголосив і на тому, що у випадку встановлення недоліків товару, на який надана гарантія щодо якості (встановлено гарантійний строк експлуатації), існує презумпція вини постачальника (виробника). У такому випадку для звільнення себе від відповідальності саме постачальник (виробник) повинен довести, що дефекти виникли внаслідок порушення покупцем (споживачем) правил експлуатації або зберігання виробу. Отже, виходячи із змісту статті 679 ЦК України, вона містить дві презумпції. Перша встановлена на випадок передання покупцеві товару з недоліками, які виникли (існували) до передання або з причин, які існували до цього моменту. Друга встановлена на випадок, коли попри надання продавцем покупцеві гарантії щодо якості товару недоліки все-таки виникли після передачі товару. У цьому випадку презюмується, що продавець передав товар належної якості, а причини виникнення недоліків до цього моменту відсутні. Виходячи з того, що недоліки товару виявляє безпосередньо покупець після його отримання, то така презумпція покладає тягар доказування того, що вони виникли до передачі, на покупця. І якщо він цього не доведе, то слід виходити з того, що товар був належної якості, а продавець відповідальності за виявлені недоліки не несе. Друга презумпція ґрунтується на тому, що недоліки виникли не в результаті: порушення правил користування та зберігання товару; дій третіх осіб чи непереборної сили; випадку, а вже були до моменту передання з причин, що існували до передання. Ця презумпція покладає тягар доказування зворотного на продавця (див. постанову Верховного Суду від 27.03.2018 у справі №921/622/16-г/6). Згідно з пунктом 6 статті 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Тлумачення як статті 3 ЦК України загалом, так і пункту 6 цієї статті, свідчить, що загальні засади (принципи) цивільного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, в першу чергу, акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Такі засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії. Принцип належного виконання полягає в тому, що виконання має бути проведене: належними сторонами; щодо належного предмету; у належний спосіб; у належний строк (термін); у належному місці (див. постанову Верховного Суду від 01.03.2021 у справі №180/1735/16-ц). Відповідно до статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Як свідчить тлумачення статті 526 ЦК України цивільне законодавство містить загальні умови виконання зобов`язання, що полягають у його виконанні належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Це правило є універсальним і підлягає застосуванню як до виконання договірних, так і недоговірних зобов`язань. Недотримання умов виконання призводить до порушення зобов`язання (вказана позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.05.2018 у справі №537/4905/15-ц). Отже, в силу положень статей 525 526 530 ЦК України, зобов`язання мають виконуватися належним чином та у встановлений законом строк. Відповідно до статті 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Положення, що стосуються якості товару закріплені, зокрема у статтях 673 - 681-1 ЦК України. Так, відповідно до частини першої статті 673 ЦК України продавець повинен передати покупцеві товар, якість якого відповідає умовам договору купівлі-продажу. Частинами першою, другою статті 673 ЦК України визначено, що продавець повинен передати покупцеві товар, якість якого відповідає умовам договору купівлі-продажу. У разі відсутності в договорі купівлі-продажу умов щодо якості товару продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, придатний для мети, з якою товар такого роду звичайно використовується. Норми статей 675 678 679 680 ЦК України передбачають, зокрема, що товар, який продавець передає або зобов`язаний передати покупцеві, має відповідати вимогам щодо його якості у момент його передання покупцеві, якщо інший момент визначення відповідності товару цим вимогам не встановлено договором купівлі-продажу. Разом з цим, статтею 678 ЦК України передбачено правові наслідки передання товару неналежної якості. При цьому в силу положень частини першої статті 679 ЦК України продавець відповідає за недоліки товару, якщо покупець доведе, що вони виникли до передання товару покупцеві, або з причин, які існували до цього моменту. У свою чергу, якщо продавцем надані гарантії щодо якості товару, продавець відповідає за його недоліки, якщо він не доведе, що вони виникли після його передання покупцеві внаслідок порушення покупцем правил користування чи зберігання товару, дій третіх осіб, випадку або непереборної сили. Відповідно до сталої та послідовної позиції Верховного Суду (щодо застосування положень частини другої статті 679 ЦК України) у випадку встановлення недоліків товару, на який надана гарантія щодо якості (встановлено гарантійний строк експлуатації), існує презумпція вини постачальника (виробника). У такому випадку для звільнення себе від відповідальності саме постачальник (виробник) повинен довести, що дефекти виникли внаслідок порушення покупцем (споживачем) правил експлуатації або зберігання виробу. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 13.12.2019 у справі № 904/5002/18, від 30.09.2020 у справі №927/787/19, від 29.07.2021 у справі № 904/5217/19 тощо. Відповідно до частини другої статті 677 ЦК України строк придатності товару визначається періодом часу, який обчислюється з дня його виготовлення і протягом якого товар є придатним для використання, або терміном (датою), до настання якого товар є придатним для використання. У свою чергу, згідно зі статтею 675 ЦК України гарантійний строк, тобто строк протягом якого продавець гарантує якість товару, окремо встановлюється договором або законом. Таким чином, гарантійний строк експлуатації (гарантії щодо якості товар) є додатковими зобов`язаннями/гарантіями продавця/виробника щодо якості товару під час його експлуатації споживачем/покупцем. Як уже зазначалось вище, договором, що укладений між сторонами визначено умови якості товару та робіт (розділ 4) і передбачено гарантійний строк експлуатації. Аналізуючи умови договору в цій частині, суд приходить до висновку, що відповідачем взято на себе зобов`язання щодо гарантійного ремонту виробу крім випадків виявлення пошкоджень, завданих з вини Замовника або третіх осіб, такі як рвані, різані, колоті порушення цілісності Товару, а також пошкодження, нанесені вогнем, вибухом, хімічними речовинами, пошкодженнями в результаті актів вандалізму і т.п. У випадку порушення умов зберігання товару у «міжсезонний період», відповідач має право відмовити у виконанні гарантійних зобов`язань на наступний період. В усіх інших випадках, у випадку виникнення обґрунтованих претензій з боку Замовника щодо якості Товару чи виконаних по Договору Робіт у період дії гарантійних строків, Постачальник зобов?язується замінити Товар неналежної якості та/або провести відповідні ремонтні роботи, впродовж З (трьох) робочих днів з моменту отримання обґрунтованої претензії від Замовника або повернути вартість Товару неналежної якості чи неналежно виконаних Робіт згідно з цінами, зазначеними Специфікації. Суд вважає, що відповідачем, всупереч умовам укладеного договору, безпідставно відмовлено у виконанні своїх зобов`язань, передбачених п.4.5 Договору, а саме замінити Товар неналежної якості та/або провести відповідні ремонтні роботи, впродовж З (трьох) робочих днів з моменту отримання обґрунтованої претензії від Замовника або повернути вартість Товару неналежної якості чи неналежно виконаних Робіт. Посилання сторони відповідача на те, що позивачем порушено умови зберігання товару суд вважає необґрунтованими, оскільки вони не перевірялись відповідачем у «міжсезонний період», що ним визнавалось в суді. Прирівняння понять «зберігання» товару та його «експлуатації», внаслідок якої виникло забруднення суд вважає неприпустимим. Також суд вважає безпідставними посилання відповідача при відмові у виконанні гарантійних зобов`язань на порушення правил експлуатації товару, яке виразилось в тому, що він експлуатувався при наявності пошкоджень тканинної основи і ниткових швів оболонки;, оскільки жодним доказом, наданим суду не підтверджується ця обставина. Відповідачем не перевірялись умови експлуатації товару та не виявлялись її порушення. Припущенними є те, що недоліки товару виникли саме у зв`язку з порушенням правил його експлуатації. Посилання відповідача на те, що причиною відмови у здійсненні гарантійного ремонту стало те, що на ремонтні та профілактичні роботи виріб був доставлений мокрим та брудним і те, що у паспорті товару це є підставою для від виконання ремонтних робіт, як гарантійних так і післягарантійних суд також визнає безпідставним, оскільки така умова не передбачена самим Договором, що укладений між сторонами. Паспорт товару замовником або його довіреною особою не підписаний. За таких обставин, обумовлення у паспорті товару додаткових підстав припинення гарантійних зобов`язань за відсутності згоди обох сторін Договору щодо таких умов є неприпустимим. Отже, відповідачем не доведено те, що дефекти товару виникли внаслідок порушення покупцем (споживачем) правил експлуатації або зберігання виробу, а тому підстав для припинення гарантійних зобов`язань він не мав і при отриманні вимоги мав діяти у порядку, визначеному п.4.5 Договору, тобто або здійснити ремонт товару або повернути кошти, отримані за нього. Оскільки ремонт здійснено не було, гроші не повернуто, суд вважає, що вимога позивача про стягнення вартості товару підлягає задоволенню. Вирішуючи вимоги про стягнення неустойки, суд виходить з наступного. Відповідно до п.4.6. договору за невиконання постачальником гарантійних зобов`язань у строк вказаний у п.4.5. договору, постачальник сплачує замовнику неустойку у розмірі 2 500 грн за кожен день прострочення. Відповідно до п.4.5. договору у випадку виникнення обґрунтованих претензій з боку замовника щодо якості товару чи виконаних по договору робіт у період дії гарантійних строків, постачальник зобов`язується замінити товар неналежної якості та/або провести відповідні ремонтні роботи, впродовж 3 робочих днів з моменту отримання обґрунтованої претензії від замовника або повернути вартість товару неналежної якості чи неналежно виконаних робіт згідно з цінами, зазначеними у специфікації. Звертаючись з позовом, позивач вказував, що після виявлення 19 липня 2019 року недоліку товару та повідомлення про ці обставини відповідача, останній не виконав своїх гарантійних зобов`язань, визначених п.4.5 договору, тому повинен сплатити позивачу неустойку у розмірі 225 000 грн з розрахунку 2 500 грн за 90 днів прострочення з 17 серпня 2019 року (наступний день після закінчення триденного строку з моменту повернення позивачу претензії) по 14 листопада 2019 року (останній день дії договору). Як встановлено вище, 25 липня 2019 року [PERSON] листом повідомлено ФОП [PERSON] про необхідність виконання гарантійних зобов`язань за договором № 1303/18 поставки товару та виконання робіт від 13 березня 2018 року щодо проведення ремонтних робіт (т. 1 а.с. 49-50, 51), однак повернуто на адресу відправника (т. 1 а.с. 53). Враховуючи те, що факт отримання претензії від замовника не встановлено, тому відсутні підстави для стягнення з відповідача неустойки відповідно до п. 4.6. договору, а позовні вимоги в цій частині не підлягають задоволенню. Вирішуючи вимоги про відшкодування моральної шкоди, суд керується наступним. Згідно ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до п.4 постанови Пленуму Верховного суду України від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 27.12.2022 у справі № 752/17833/14-ц зазначила про те, що розмір моральної шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Визначаючи розмір відшкодування, суд має керуватися принципами розумності, справедливості та співмірності. Розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більшим, ніж достатньо для розумного задоволення потреб потерпілої особи, і не повинен приводити до її безпідставного збагачення. Згідно роз`яснень згаданої вище Постанови Пленуму Верховного Суду України, під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості (п. 9 вказаної Постанови). Відповідно до ч. 1, 5 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Статтею 1167 ЦК України визначено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, виключно за наявності її вини. Однак, позивачем не надано жодного доказу на підтвердження завдання йому моральної шкоди, у зв`язку з чим суд відмовляє у задоволенні цієї позовної вимоги в повному обсязі.

Outcome: partial