Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-15 00:00:00

позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить встановити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] тривалістю 1 (один) місяць з дня набрання судовим рішенням законної сили. Позов мотивує тим, що [INFO] помер двоюрідний брат позивача - [PERSON] , [INFO] . Матір позивача - [PERSON] (після одруження [INFO] [PERSON] та батько померлого - [PERSON] - [PERSON] - рідні сестра та брат. Після смерті брата [PERSON] відкрилася спадщина, однак склад спадкового майна позивачу невідомий. Разом з тим, в померлого не було у власності нерухомого майна чи земельної ділянки. Окрім позивача, зі спадкоємців у померлого була ще двоюрідна сестра - відповідач у справі - [PERSON] , яка не зверталася із заявою про прийняття спадщини та не претендує на таку. Факт родинних відносин між позивачем та двоюрідним братом підтверджується доданими до позовної заяви документами, які мені вдалося відшукати. Разом з тим, у зв`язку з воєнним станом, військовою агресією ряд архівів та деякі документи позивачу довелося шукати тривалий період, зокрема свідоцтво про народження двоюрідного дядька - батька померлого [PERSON] - [PERSON] та свідоцтво про одруження моєї матері - [PERSON] . [PERSON] помер - [INFO] , поховання здійснював позивач 25.02.2022 року. З 24.02.2022 року в Україні оголошено воєнний стан. З огляду на введений воєнний стан, позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у грудні 2022 року. Однак, нотаріус у листі-відмові повідомила позивача, що не може відкрити спадщину, оскільки відсутні документи, які б підтверджували факт родинних відносин з двоюрідним братом. З метою надання нотаріусу всіх необхідних документів для підтвердження родинних зв`язків з померлим, позивач звернувся в ряд установ, зокрема: -Державний архів Львівської області, Центральний державний історичний архів України, м.Львів - для отримання свідоцтва про народження моєї матері - [PERSON] та його дядька - [PERSON] . При цьому, встановлено, що метричні книги, в яких записано актовий запис про народження [PERSON] (місце народження с. Биличі Старосамбірського району Львівської області) знаходяться в архіві м.Варшави (Республіка Польща). -Міський відділ реєстрації актів цивільного стану, Личаківський відділ реєстрації актів цивільного стану Львівського міського управління юстиції - для отримання витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища Після звернення позивача до нотаріуса в лютому 2023 році, позивачу було повідомлено про пропуск строку для подачі заяви про прийняття спадщини і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку. Окрім цього у позивача виникли труднощі із отриманням інформації про народження [PERSON] , батька померлого та дядька позивача, оскільки згідно з відповіддю Центрального державного історичного архіву України (м.Львів), отриманої на запит, метрична книга греко-католицької парафії с.Биличі Старосамбірського повіту Львівського воєводства з записами про народження за 1919 р. на зберігання в архів не надходила та перебуває в м.Варшава Республіка Польща. З метою отримання вказаної інформації позивач звернувся із запитом в архів м. Варшави (Республіка Польща). Відповідь на адвокатський запит та витяг із книги уродин отримано в кінці жовтня 2023 року. Також загальновідомим є те, що рф періодично здійснює масові ракетні обстріли військової та цивільної інфраструктури по всій території України. На період строку подання заяви про прийняття позивачем спадщини та збору необхідних підтверджуючих документів припав період масових ракетних обстрілів рф всієї території України, в тому числі і міста Львова. Деякі державні установи та організації повідомили про перехід на дистанційну форму роботи, що знову ж таки ускладнило або й практично унеможливило отримання позивачем ряду документів. Внаслідок вказаних обстрілів об`єкти енергетики зазнали ще більших уражень, в Україні запроваджено надзвичайний стан у сфері енергетики. В багатьох областях України запроваджені графіки екстренних відключень та аварійних відключень електричної енергії. По всій території країни існують перебої мобільного зв`язку, а графіки відключення світла часто змінюються. Внаслідок чого у позивача протягом тривалого часу була відсутня електроенергія за місцем проживання та за робочим місцем адвоката. Також у м. Львові з жовтня 2022 року по лютий 2023 року тривали екстрені та аварійні відключення електроенергії, тому передбачити відключення світла/зв`язку/мережі Інтернет неможливо. Неодноразово приїжджаючи в державні установи, позивач не мав можливості подати чи забрати документи. Вказані обставини є об`єктивними, непереборними та не залежали від волі позивача та його представника. Ухвалою Франківського районного суду м. Львова від 29.11.2023 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Франківського районного суду м. Львова від 02.02.2024 року витребувано у приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Ковтун Людмили Богданівни копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Ухвалою Франківського районного суду м. Львова від 25.04.2024 року залучено Львівську міську раду, в якості співвідповідача у справі. Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, представник позивача подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності та відсутності позивача, позовні вимоги підтримала в повному обсязі. Відповідачка [PERSON] подала до суду заяву про визнання позову та розгляд справи за її відсутності. Представник співвідповідача Львівської міської ради подала до суду письмові пояснення. Зазначає, що інтереси та права Львівської міської ради даним позовом не порушуються, а тому не заперечують щодо задоволення позову та розгляду справи за відсутності представника відповідача. Додала, що спір виник не з вини Львівської міської ради, а тому просить судові витрати залишити за позивачем. Третя особа приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Колодій Людмила Богданівна в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності. Враховуючи те, що учасники справи належним чином повідомлені про день та час розгляду справи, суд вважає за можливе, відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, розглянути справу у відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів, не здійснюючи фіксування судового процесу. Дослідивши матеріали позовної заяви, з`ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд дійшов висновків, що позов необхідно задовольнити, виходячи з таких підстав. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Після смерті [PERSON] спадкоємцями є [PERSON] та [PERSON] . Згідно зі свідоцтвом про народження (повторним) серії [NUMBER] батьками [PERSON] були [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до копії свідоцтва про народження від 03.10.2023 року, батьками [PERSON] , [INFO] , були [PERSON] та [PERSON] . Згідно з архівною довідкою № Т-38 від 06.02.2024 року батьками [PERSON] , [INFO] є [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до архівної довідки № Т-11 від 20.02.2023 року батьками [PERSON] , [INFO] є [PERSON] та [PERSON] . Згідно зі свідоцтвом про смерть (повторне) серії [NUMBER] від 03.02.2004 року, [PERSON] , помер [INFO] . Відповідно до свідоцтва про народження (повторне) серії [NUMBER] від 03.02.2004 року батьками [PERSON] , [INFO] були [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища, після реєстрації шлюбу 27.07.1952 року, [PERSON] змінила дошлюбне прізвище [PERSON] на [PERSON] . Згідно зі свідоцтвом про народження серії [NUMBER] батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] від 19.12.2002, після розірвання шлюбу між [PERSON] та [PERSON] прізвище громадянина: [PERSON] , громадянки: [PERSON] . З огляду на зазначене [PERSON] двоюрідним братом [PERSON] . Згідно зі ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом та за законом. Таким чином, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини. Відповідно до частини 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України передбачено, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Позивач звернувся до нотаріуса із відповідною заявою про прийняття спадщини за законом 17 лютого 2023 року. 17 лютого 2023 року листом приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Ковтун Л.Б. позивачу відмовлено у реалізації права на спадкування, оскільки останній пропустив строк, встановлений ст.1270 ЦК України для подання заяви про прийняття спадщини. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом встановлено, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану позивач тривалий період не міг відвідати ряд архівів, для збору документів на підтвердження родинних відносин з померлим [PERSON] , необхідних для відкриття спадщини. Так, 28.02.2022 року Кабінет Міністрів України прийняв постанову № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», яка постановою Кабінету Міністрів України від 06 березня 2022 року № 209 доповнена пунктом 3, яким встановлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. Постановою Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 року № 719\~редакцію пункту 3 постанови № 164 від 28.02.2022 року змінено та викладено в наступній редакції: «Перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше, ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини». Верховний Суд у постанові від 25 січня 2023 року № 676/47/21 дійшов висновку, що пункт 3\~постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164\~суперечить статтям\~1270,\~1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню. На підставі Постанови Кабінету Міністрів України від 09 травня 2023 року № 469\~пункт 3 виключено із постанови від 28 лютого 2022 року № 164. Враховуючи обставини цієї конкретної справи, а саме введення у країні воєнного стану, пов`язаного із військовою агресією російської федерації проти України, нечіткість норм національного законодавства стосовно строку на прийняття спадщини у період дії воєнного стану, обмеження протягом певного часу доступу до державних реєстрів, визнання відповідачами позову, суд вважає, що наявні підстави для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини на підставі частини третьої статті 1272 ЦК України. Близькі за змістом висновки містяться в постановах Верховного Суду від 10 липня 2024 року в справі № 522/13476/23 (провадження № 61-7645св24), від 14 серпня 2024 року в справі № 537/3556/22 (провадження № 61-2839св24). Також суд враховує, що принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності», як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть, якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися, як порушення статті 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Таким чином, причини пропуску строку на прийняття спадщини наведені позивачем є поважними. Зважаючи на дану обставину, суд визнає поважним пропуск позивачем строку для прийняття спадщини. Беручи до уваги, що пропущення позивачем строку для прийняття спадщини сталося з поважної причини, суд вважає, що їй необхідно визначити додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Отже, враховуючи вищенаведені доводи та мотиви, суд дійшов висновків, що позов підлягає до задоволення. Судові витрати залишити за позивачем, з огляду на те, що спір виник внаслідок дій позивача.

Outcome: approved