Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-20 00:00:00

Позивач звернулась до суду із вказаним позовом до Акціонерного товариства «Райффайзен банк Аваль» про захист прав споживачів. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що 10.12.2023 року шахраї незаконно заволоділи віддаленим доступом до телефонного застосунку Банк Аваль позивачки та було списано з карткового рахунку останньої 65275,90 грн. [PERSON] зазначила, що намагалась негайно повідомити банк про здійснення незаконних дій, але відповідач двічі проігнорував її звернення та не вжив жодних заходів з метою припинення операцій. Позивачка звернулась до правоохоронних органів з заявою про вчинення шахрайських дій та до Акціонерного товариства «Райффайзен банк Аваль» із заявою про повернення незаконно списаних грошових коштів. 13.12.2023 року позивачка отримала повідомлення від банку, в якому відмовлено в поверненні грошових коштів, які були незаконно списані. [PERSON] вважає діє банку незаконними та просить стягнути з відповідача на її користь суму списану з рахунку в результаті проведення платіжної операції без законних підстав в сумі 65275,90 грн. та пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ по день розгляду справи по суті, яка станом на момент позову становить 18178,03 грн. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 03.01.2025 року відкрито провадження у справі та розгляд справи здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін та витребувано докази, а саме роздруківку телефонних дзвінків [PERSON] за 10 грудня 2023 року із зазначенням часу здійснення дзвінків та виписку з рахунку [PERSON] , в банку за 10 грудня 2023 року із зазначенням часу списання кожної суми. Від представника відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому він вказав, що згідно Правил банківського обслуговування фізичних осіб, всі операції, здійснені з фізичним пред`явленням ПК/без фізичного пред`явлення ПК із застосуванням/без застосування ПІН-коду, у тому числі ПІН-коду платіжного гаманця та/або Реквізитів ПК, із введенням ОТП паролю, у тому числі Довіреними особами Клієнта, безумовно визнаються Клієнтом як такі, що здійснені ним свідомо, особисто підписані та спрямовані Клієнтом на вчинення правочину та/або розпорядження коштами на Картковому рахунку. .10.12.2023 року [PERSON] була введена в оману третіми особами та надала їм відділений доступ до власного мобільного пристрою. Таким чином, маніпулюючи позивачкою, шахраї отримали повні реквізити [NUMBER] , а також одноразові паролі сервісу 3D Secure, що надходили їй в смс повідомленнях для підтвердження транзакції. Вказані дані були використані для створення чотирьох несанкціонованих переказів на загальну суму 65165 грн. Порушень з боку працівників банку при обслуговуванні рахунків [PERSON] чи наданні їй послуг не встановлено. На момент звернення клієнтки до ІЦ, операції вже були успішно опрацьовані, їх скасування було неможливим. Позивачкою не доведено складових цивільного правопорушення, а саме не доведено: факту протиправної поведінки та вини банку, а отже і причинно наслідкового зв`язку, у зв`язку з цим просив відмовити в задоволенні позовних вимог. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заявлений позов не підлягає задоволенню. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч.ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України). Частиною 1 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно до змісту ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст. 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Банк має право використовувати грошові кошти на рахунку клієнта, гарантуючи його право безперешкодно розпоряджатися цими коштами. Банк не має права визначати та контролювати напрями використання грошових коштів клієнта та встановлювати інші, не передбачені договором або законом, обмеження його права розпоряджатися грошовими коштами на власний розсуд. Відповідно до ст. 1067 ЦК України договір банківського рахунка укладається для відкриття клієнтові або визначеній ним особі рахунка у банку на умовах, погоджених сторонами. Відповідно до статті 1068 Банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка. Банк зобов`язаний за розпорядженням клієнта видати або перерахувати з його рахунка грошові кошти в день надходження до банку відповідного розрахункового документа, якщо інший строк не передбачений договором банківського рахунка або законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 1 ст. 81 ЦПК України). З матеріалів справи встановлено що 07.08.2020 року позивачем підписано Заяву №CMDPI-1115827 про акцепт Публічної пропозиції/Угода. Позивач погодив в заяві, що Публічна пропозиція, ця заява про акцепт, Правила, Тарифи, Заява разом з усіма змінами, додатками та додатковими договорами/ угодами до них у сукупності є Договором банківського обслуговування. Згідно п.7 Заяви позивач зобов`язався забезпечити належне зберігання, не розголошувати та не передавати третім особам паролі, коди, інші дані та пристрої, що використовуються для здійснення операцій за рахунками або отримання від банку інформації, що становить банківську таємницю. До матеріалів справи надано стенограму аудіо запису телефонної розмови [PERSON] з оператором інформаційного центру АТ «Райффайзен Банк» (10.12.2023 року) та витяг з матеріалів службової перевірки RBUA_HO_20F_233338 від 30.12.2023 року, в якому вказано, що 10.12.2023 року об 11:35 з номеру [NUMBER] до ІЦ Банку звернулась [PERSON] , яка повідомила, що їй телефонували невідомі, які назвалися працівниками банку і клієнтка надала їм відділений доступ до свого телефону. Перевіркою встановлено, що 10.12.2023 року о 11:02:10 год. зафіксовано автентифікацію в особистому кабінеті системи «Райффайзен онлайн» [PERSON] з довіреного мобільного пристрою клієнтки. Використовувалися конкретні значення логіну та паролю, ІР 176.8.145.39. Впродовж відкритої сесії об 11:04:12 та об 11:04:39 відкривалися повний мер картки [NUMBER] та її CVV2 код. В подальшому, починаючи з 11:17:11, на зовнішніх інтернет ресурсах з використанням реквізитів вказаної карти було здійснено чотири операції поспіль. Транзакції здійснені з введенням коректних значень повного номеру платіжної картки, терміну її дії, а також підтвердження вірним значенням одноразового паролю сервісу 3D Secure, що надсилався на фінансовий номер [PERSON] [NUMBER] у відповідних СМС повідомленнях. Відповідно до частини першої статті 55 Закону України «Про банки і банківську діяльність» відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами НБУ та угодами (договорами) між клієнтом та банком. Відповідно до пунктів п.1 ч.3 розділу І Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, затвердженого постановою Правління Національного банку України №164 від 29.07.2022 року автентифікація - процедура, що дає змогу надавачу платіжних послуг установити та підтвердити особу користувача та/або належність користувачу певного платіжного інструменту, наявність у нього підстав для використання конкретного платіжного інструменту, у тому числі шляхом перевірки індивідуальної облікової інформації користувача. Згідно п.136 Положення користувач платіжних послуг зобов`язаний зберігати та використовувати платіжні інструменти відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання платіжних інструментів особами, які не мають на це законного права або повноважень; Користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем. До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на користувача. З моменту повідомлення користувачем емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом. (п.140 Положення) Згідно п.146 Положення власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Крім цього з Правил банківського обслуговування, які діяли на час проведення операцій, встановлено, що всі операції, здійснені з фізичним пред`явленням ПК/без фізичного пред`явлення ПК із застосуванням/без застосування ПІНкоду, у тому числі ПІН-коду платіжного гаманця та/або Реквізитів ПК, із введенням ОТП-паролю, у тому числі Довіреними особами Клієнта, безумовно визнаються Клієнтом як такі, що здійснені ним свідомо, особисто підписані та спрямовані Клієнтом на вчинення правочину та/або розпорядження коштами на Картковому рахунку. Згідно п 8.7.1 8.7.1. Правил банківського обслуговування, які діяли на час проведення операцій у разі втрати (крадіжки тощо) ПК/мобільного телефону із SIM-картою/із Фінансовим номером Клієнта, компрометації ПК (розголошення ПІН-коду /ОТП-паролю/Реквізитів ПК, виникнення підозри, що ПІН-код /Реквізити ПК сталі відомі третім особам, зокрема під час здійснення операції з ПК тощо), а також у разі виявлення Спірних операцій, Банк має бути Негайно повідомлений: (а) шляхом звернення Клієнта до Інформаційного центру з обов`язковим проходженням Процедури ідентифікації; (б) шляхом звернення Клієнта до відділення Банку з відповідною письмовою заявою; (в) шляхом надання Клієнтом Банку розпорядження щодо внесення ПК до Стоп-списку за допомогою Системи «Райффайзен Онлайн» (відповідно до пункту 5.1. Статті 5 Розділу 4 Правил). Після отримання Банком передбаченого цим пунктом повідомлення, Банк вносить ПК до Стоп-списку, в результаті чого ПК Блокується для здійснення операцій (крім операцій, які не потребують Авторизації). Витрати, пов`язані з внесення ПК до Стоп списку (Блокування ПК) несе Клієнт відповідно до Тарифів на ведення та обслуговування Карткових рахунків фізичних осіб. До моменту повідомлення Банка про визначені цим пунктом факти, ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на Клієнта. З моменту повідомлення Клієнтом Банка про визначені цим пунктом факти ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на Банк. Така відповідальність Банку настає з моменту внесення Банком ПК до Стоп-списку. З матеріалів службової перевірки встановлено, що [PERSON] звернулась до ІЦ Банку з повідомленням про проведення операцій третіми особами 10.12.2023 року о 11:35 год. згідно до звукозапису розмови та стенограми, а операції по списанню коштів були здійснені 10.12.2023 року в період з 11:17:11 по 11:34:39 год., що підтверджується випискою з Real-Time, тобто позивач подала заяву до банку після проведення операцій зі списанню коштів. Відповідно до статті 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (стаття 611 ЦК України) Таким чином, вивчивши матеріали справи, беручи до уваги належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд дійшов висновку, позов [PERSON] до Акціонерного товариства «Райффайзен банк Аваль» про захист прав споживачів не підлягає задоволенню, оскільки позивач, як володілець картки, під час проведення спірних операцій пройшла автентифікація самостійно чи сприяла своїми діями у доступі до її карткового рахунку чи надала інформацію третім особам, що дало змогу ініціювати платіжні операції. Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог.

Outcome: dismissed