Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-27 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача До Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська 18 вересня 2024 року надійшла позовна заява [PERSON] до\~ [PERSON] про\~відшкодування матеріальної\~та моральної\~шкоди,\~внаслідок залиття\~квартири. У якій просить стягнути з відповідача на користь позивача, матеріальну шкоду у розмірі 83 606 гривень та моральну шкоду у розмірі 80 000 грн.,\~витрати на\~проведення оцінки\~заподіяної матеріальної\~шкоди у\~розмірі 4000\~грн.\~та судові\~витрати покласти\~на відповідача. В обґрунтування доводів позову позивач посилається на те, що він є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 07 березня 2024. Відповідач є власницею квартири [ADDRESS] та підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого. Відповідно до акту про фактичне місце проживання осіб за адресою [PERSON] разом з [PERSON] мешкають за адресою квартира [ADDRESS] з 12 червня 2021 року по теперішній час. 03 квітня 2024 року відбулося залиття квартири власником якої є позивач. Того ж дня комісією в складі керуючого справами ОСББ Бахоніна О.О. за участі власника квартири [ADDRESS] [PERSON] та власниці квартири [ADDRESS] [PERSON] було складено акт та проведено обстеження квартири [ADDRESS] на предмет залиття та аварійною бригадою ТОВ «Супутник» встановлено, що причиною залиття стала негерметичність шлангів, для підключення води до змішувачів у ванній квартири [ADDRESS] , після обстеження квартири [ADDRESS] та виявлення причин залиття квартири [ADDRESS] , працівники аварійної служби ТОВ «Супутник» перекрили воду на ванну кімнату без опломбування, порадили змінити шланги для підключення води до змішувачів у ванній та не користуватися до виконання ремонтних робіт. На день обстеження комісія встановила: факт шкоди завданий квартирі [ADDRESS] : у ванній кімнаті на поверхні стелі спостерігаються мокрі плями площею 1,6 кв.м., потемніння правого кута стелі, частина електропроводки ванної кімнати підлягає заміні, незначна деформація пластикових панелей на стелі. 18 квітня 2024року відбулося повторне залиття квартири власником якої є позивач. В той же день комісією в складі керуючого справами ОСББ Бахоніна О.О. за участі власниці квартири [ADDRESS] [PERSON] власниці квартири [ADDRESS] [PERSON] було складено акт та проведено обстеження квартири [ADDRESS] на предмет залиття та встановлено що у ванній кімнаті на поверхні правої частини стелі ванної кімнати спостерігаються мокрі плями площею 1,5 кв.м. через часті залиття частина плитки у ванній кімнаті почала відходити від стіни. повторне потрапляння води у стелю ванної кімнати призвело до зміни кольору стелі. Висновки комісії: причиною залиття стало використовування [PERSON] негерметичних шлангів ванної квартири [ADDRESS] . Посилити контроль за витоками з водопроводу, не допускати залиття та своєчасно усувати негативні наслідки. 02 липня 2024 року відбулося повторне залиття квартири власником якої є позивач. В той же день комісією в складі керуючого справами ОСББ Бахоніна О.О. за участі власниці квартири [ADDRESS] [PERSON] власниці квартири [ADDRESS] [PERSON] було складено акт та проведено обстеження квартири [ADDRESS] на предмет залиття та встановлено що причиною залиття стало порушення герметичності стику каналізаційних труб, розташованих за унітазом. [PERSON] самостійно знайшла сантехніка та обробили з`єднання каналізаційних труб силіконовим герметиком. Факт шкоди завданій квартирі [ADDRESS] : у ванній кімнаті на поверхні стелі спостерігається мокрі плями площею 1,1 кв.м. потрапляння води стелю ванної кімнати призвело до зміни кольору стелі та утворення плісняви та грибка шкідливого для життя та здоров`я мешканців, потрапляння води з каналізації на пральну машину, на електричну проводку, автоматичний вимикач та власні речі. Висновки комісії: причиною залиття стало порушення герметичності з`єднання каналізаційних труб розташованих за унітазом квартири [ADDRESS] . 26 липня 2024 року відбулося повторне залиття квартири. Того ж дня комісією в складі керуючого справами ОСББ Бахоніна О.О. за участі власниці квартири [ADDRESS] [PERSON] власниці квартири [ADDRESS] [PERSON] було складено акт та проведено обстеження на предмет залиття та аварійною бригадою ТОВ «Супутник» встановлено, що причиною залиття стало поганий технічний стан водопровідних труб та порушення герметичності ділянки водопровідної труби біля лічильника гарячої води квартири [ADDRESS] . Факт шкоди завданій квартирі [ADDRESS] псування водопровідних труб в туалеті, розведення плісняви та грибка. Потрапляння води у стелю ванної кімнати призвело до зміну кольору стелі в туалеті та утворення плісняви. Вода стікала не лише в частині трубопроводу, а й по довколишнім стінам, потрапляючи на електричну проводку, автоматичний вимикач, залиття тривало більше доби. Висновки комісії: причиною залиття стало поганий технічний стан водопровідних труб та порушення герметичності ділянки водопровідної труби біля лічильника гарячої води квартири [ADDRESS] . [PERSON] та іншим мешканцям квартири [ADDRESS] провести ревізію сантехнічного обладнання та своєчасно проводити заміну труб водопроводів, шлангів та іншого обладнання у ванній кімнаті для недопущення залиття. Провести обробку підлоги спеціальними засобами від цвілі та плісняви для запобігання її розповсюдження. Для встановлення вартості відновлювального ремонту квартири позивач звернувся з заявою до Приватного підприємства «Бюро експертної оцінки» з проханням надати оцінку вартості матеріального збитку від пошкодження оздоблення приміщень житлової квартири. Відповідно до\~звіту про\~вартість матеріального\~збитку від\~пошкодження оздоблення\~приміщень житлової\~квартири,\~вчиненого внаслідок\~залиття за\~адресою [ADDRESS] становить: 83 606,00 грн. Крім того, внаслідок залиття квартири позивачу, було завдано моральну шкоду, яка виразилась у емоційному стресі, душевних стражданнях, негативних емоціях, переживаннях з приводу залиття та пошкодження квартири, розладом нормального життя, нервовою напругою та переживаннями, пов`язаними з необхідністю проведення відновлювального ремонту квартири, витратою часу на проведення обстеження квартири для визначення розміру матеріального збитку. Також через залиття було порушено звичний та розмірений спосіб життя позивача виникла необхідність докладання додаткових зусиль для його нормалізації та витрачання свого власного дорогоцінного часу для вирішення проблем пов`язаних з усуненням наслідків залиття. Завдану моральну шкоду позивач оцінюю в 80 000,00 грн. Відповідач добровільно завдану шкоду відшкодовувати не бажає, за для захисту та відновлення своїх порушених прав позивач вимушений звернутися до суду та прохати стягнути з відповідача шкоду, заподіяну залиттям квартири в сумі 83 606,00 грн, вартість складання звіту про оцінку вартості матеріального збитку в сумі 4 000,00 грн. та моральну шкоду в сумі 80 000,00 грн. Відповідач правом на подання відзиву не скористалася. \~ \~ \~ \~ Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу справ між суддями від 18 вересня 2024 року указана позовна заява передана для розгляду судді Демидовій С.О. (а.с.63-64). Ухвалою суду від 23 вересня 2024 року позовну заяву залишено без руху визначено недоліки та надано строк на їх усунення. (а.с.65-66). 07 жовтня 2024 року від позивача надійшла заява, якою усунуто недоліки визначені ухвалою суду. (а.с.69-71). Згідно із вимогами ч. 6 ст. 187 ЦПК України суддя звернувся до Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради та щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання відповідача (а.с.110). До суду 12 листопада 2024 року надійшла інформація про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) відповідача. (а.с.111). Ухвалою судді від 12 листопада 2024 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, внаслідок залиття квартири. (а.с.112-113). Позивач надав клопотання про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує та просив задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явилася про день та час повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила. Копія ухвали про відкриття провадження у справі, копія позовної заяви з додатками та судові повістки по справі направлялися відповідачу на адресу його місця реєстрації, проте поверталися до суду без вручення адресату, з відмітками "адресат відсутній за вказаною адресою". Відповідно до пункту 4 частини восьмої\~статті 128 ЦПК України\~днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 23 січня 2023 року у справі № 496/4633/18 листи, що повернулися з відміткою довідкою поштового відділення про причину повернення - «за закінченням терміну зберігання» або «інші причини», є належно врученими. Звісно ж, за умови, що їх було направлено на адресу, вказану в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (щодо юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців) або на адресу місця реєстрації (щодо фізичних осіб) чи на адресу, самостійно зазначену стороною як адреса для листування. У відповідності до статей\~174,\~178 ЦПК України\~відповідач не скористався своїм процесуальним правом та не направив суду відзив на позовну заяву, із викладенням заперечень проти позову. Таким чином, суд вважає за можливе на підставі ст. 280, 281, 282 ЦПК України ухвалити у справі заочне рішення суду в судовому засіданні за відсутності сторін та без фіксування процесу технічними засобами відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК. Фактичні обставини встановленні судом. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 07 березня 2024. (а.с.23). Відповідач є власницею квартири [ADDRESS] , що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого. (а.с.40-41). Відповідно до акту про фактичне місце проживання осіб за адресою [PERSON] разом з [PERSON] мешкають за адресою квартира [ADDRESS] з 12 червня 2021 року по теперішній час. (а.с.107). 03 квітня 2024 року відбулося залиття квартири власником якої є позивач. 03 квітня 2024 року комісією в складі керуючого справами ОСББ Бахоніна О.О. за участі власника квартири [ADDRESS] [PERSON] та власниці квартири [ADDRESS] [PERSON] було складено акт та проведено обстеження квартири [ADDRESS] на предмет залиття та аварійною бригадою ТОВ «Супутник» встановлено, що причиною залиття стала негерметичність шлангів, для підключення води до змішувачів у ванній квартири [ADDRESS] , після обстеження квартири [ADDRESS] та виявлення причин залиття квартири [ADDRESS] , працівники аварійної служби ТОВ «Супутник» перекрили воду на ванну кімнату без опломбування, порадили змінити шланги для підключення води до змішувачів у ванній та не користуватися до виконання ремонтних робіт. На день обстеження комісія встановила: факт шкоди завданий квартирі [ADDRESS] : у ванній кімнаті на поверхні стелі спостерігаються мокрі плями площею 1,6 кв.м., потемніння правого кута стелі, частина електропроводки ванної кімнати підлягає заміні, незначна деформація пластикових панелей на стелі. (а.с.21-22). 18 квітня 2024року відбулося повторне залиття квартири власником якої є позивач. 18 квітня 2024 року комісією в складі керуючого справами ОСББ Бахоніна О.О. за участі власниці квартири [ADDRESS] [PERSON] власниці квартири [ADDRESS] [PERSON] було складено акт та проведено обстеження квартири [ADDRESS] на предмет залиття та встановлено що у ванній кімнаті на поверхні правої частини стелі ванної кімнати спостерігаються мокрі плями площею 1,5 кв.м. через часті залиття частина плитки у ванній кімнаті почала відходити від стіни. повторне потрапляння води у стелю ванної кімнати призвело до зміни кольору стелі. Висновки комісії: причиною залиття стало використовування [PERSON] негерметичних шлангів ванної квартири [ADDRESS] . Посилити контроль за витоками з водопроводу, не допускати залиття та своєчасно усувати негативні наслідки. (а.с.19-20). 02 липня 2024 року відбулося повторне залиття квартири власником якої є позивач. 02 липня 2024 року комісією в складі керуючого справами ОСББ Бахоніна О.О. за участі власниці квартири [ADDRESS] [PERSON] власниці квартири [ADDRESS] [PERSON] було складено акт та проведено обстеження квартири [ADDRESS] на предмет залиття та встановлено що причиною залиття стало порушення герметичності стику каналізаційних труб, розташованих за унітазом. [PERSON] самостійно знайшла сантехніка та обробили з`єднання каналізаційних труб силіконовим герметиком. Факт шкоди завданій квартирі [ADDRESS] : у ванній кімнаті на поверхні стелі спостерігається мокрі плями площею 1,1 кв.м. потрапляння води стелю ванної кімнати призвело до зміни кольору стелі та утворення плісняви та грибка шкідливого для життя та здоров`я мешканців, потрапляння води з каналізації на пральну машину, на електричну проводку, автоматичний вимикач та власні речі.Висновки комісії: причиною залиття стало порушення герметичності з`єднання каналізаційних труб розташованих за унітазом квартири [ADDRESS] . (а.с.17-18). 26 липня 2024 року відбулося повторне залиття квартири. 26 липня 2024 року комісією в складі керуючого справами ОСББ Бахоніна О.О. за участі власниці квартири [ADDRESS] [PERSON] власниці квартири [ADDRESS] [PERSON] було складено акт та проведено обстеження на предмет залиття та аварійною бригадою ТОВ «Супутник» встановлено, що причиною залиття стало поганий технічний стан водопровідних труб та порушення герметичності ділянки водопровідної труби біля лічильника гарячої води квартири [ADDRESS] . Факт шкоди завданій квартирі 42 псування водопровідних труб в туалеті, розведення плісняви та грибка. Потрапляння води у стелю ванної кімнати призвело до зміну кольору стелі в туалеті та утворення плісняви. Вода стікала не лише в частині трубопроводу, а й по довколишнім стінам, потрапляючи на електричну проводку, автоматичний вимикач, залиття тривало більше доби. Висновки комісії: причиною залиття стало поганий технічний стан водопровідних труб та порушення герметичності ділянки водопровідної труби біля лічильника гарячої води квартири [ADDRESS] . [PERSON] та іншим мешканцям квартири [ADDRESS] провести ревізію сантехнічного обладнання та своєчасно проводити заміну труб водопроводів, шлангів та іншого обладнання у ванній кімнаті для недопущення залиття. Провести обробку підлоги спеціальними засобами від цвілі та плісняви для запобігання її розповсюдження. (а.с.15-16). Відповідно до\~звіту про\~вартість матеріального\~збитку від\~пошкодження оздоблення\~приміщень житлової\~квартири,\~вчиненого внаслідок\~залиття за\~адресою [ADDRESS] становить: 83 606,00 грн. (а.с.24-39). Докази про сплату звіту про вартість матеріального збитку в матеріалах справи відсутні. Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного представником позивача, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. За змістом частини першої\~статті 16 Цивільного кодексу України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України (стаття 5 ЦПК України). Відповідно до\~статті 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушено (упущена вигода). Відповідно до частин першої-другої\~статті 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Для настання деліктної відповідальності за статями\~1166,\~1167 ЦК України\~необхідна наявність складу правопорушення, а саме: наявність шкоди; протиправна поведінка заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вина. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди, згідно з якою особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона не доведе відсутність своєї вини, зокрема у зв`язку із наявністю вини іншої особи або через дію об`єктивних непереборних обставин. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Позивачу належить довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а шкода, яка завдана особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Також позивач несе тягар доведення перед судом розміру завданої шкоди, зокрема зменшення або знищення майна, яке належить йому на праві власності. Відповідно до\~статті 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 76 ЦПК України\~визначено, що доказами, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. У відповідності до\~статті 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до пункту 4 частини третьої\~статті 2 ЦПК України\~однією із основних засадам (принципів) цивільного судочинства є змагальність сторін. Пунктом 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених\~наказом Державного\~комітету України\~з питань\~житлово-комунального\~господарства від\~17.05.2005\~року №\~76 визначено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Примірник акту міститься в додатку 4 до цих Правил. Згідно з вимогами Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій факт залиття та його наслідки фіксуються актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації, яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. В акті мають бути зазначені такі відомості: 1) дата складання акта (число, місяць, рік); 2) прізвища, ініціали та посади членів комісії; 3) дата настання залиття; 4) адреса квартири; 5) опис того, що трапилося (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено); 6) чітко зазначені причини залиття; 7) висновки і рекомендації комісії про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та ін.; 8) підписи членів комісії та тих хто ознайомлений з актом. Згідно з актами про залиття житлового приміщення від 03 квітня 2024 року, 18 квітня 2024 року, 02 липня 2024 року та 26 липня 2024 року, в результаті несправності внутрішньоквартирної системи каналізації та поганий технічний стан водопровідних труб у квартирі [ADDRESS] , відбулось залиття квартири [ADDRESS] , яка знаходиться поверхом нижче. Тобто залиття квартири [ADDRESS] , відбулось внаслідок протиправних дій відповідача, а саме халатне користування та догляд за сантехнічними приладами власника квартири [ADDRESS] . За змістом ст.\~1066\~ЦК України відсутність вини має доводити особа, яка завдала шкоди, у даному випадку факт завдання шкоди саме відповідачами встановлений. Згідно з ч. ч. 1, 2 ст.\~1166\~ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. Юридичною підставою поза договірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є: шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Аналізуючи зібрані докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про наявність доказів, що залиття квартири позивача відбулося саме через винні недбалі дії відповідача, що дає підстави для висновку про наявність складу правопорушення, яке є підставою для задоволення позову про стягнення шкоди. У відносинах, що розглядаються, шкода - це не тільки обов`язкова умова, але й міра відповідальності, оскільки за загальним правилом, завдана шкода відшкодовується в повному обсязі. Мова йде про реальну шкоду та упущену вигоду (стаття 22 ЦК України). Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є принцип змагальності сторін, в силу якого сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. При цьому кожна сторона в силу\~статті 81 ЦПК України\~повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У контексті положень одного із основоположних принципів цивільного судочинства - принципу змагальності сторін вирішальним фактором є те, що суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, то суд робить висновок про її недоведеність. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі (ч. 2\~ст. 1192 ЦК України). Тягар доведення перед судом розміру завданої шкоди, зокрема зменшення або знищення майна, яке належить йому на праві власності, несе позивач. Відповідно до звіту про вартість матеріального збитку від пошкодження оздоблення приміщень житлової квартири, вчиненого внаслідок залиття за адресою [ADDRESS] становить: 83 606,00 грн. При таких обставинах, суд вважає необхідним, стягнути з відповідача\~на користь позивача матеріальну шкоду в розмірі 83\~606 грн. Щодо стягнення суми сплаченої за звіт про вартість матеріального збитку. Позивачем хоча і описано в позовній заяві, що ним додається доказ сплати послуг за виконання вищезазначеного звіту, проте в переліку долучених документів такий доказ відсутній, як і в матеріалах справи, з огляду на вказане в цій частині позовних вимог суд вважає за необхідне відмовити, оскільки неможливо встановити реальний вартісний розмір сплачений за послуги надання звіту. Щодо вимоги позивача про відшкодування моральної шкоди, слід зазначити наступне. Позивач в позовній заяві зазначає, що в результаті протиправних дій відповідача було спричинено пошкодження його майна, що безумовно вплинуло на якість\~його\~повсякденного життя, виникла необхідність докладання додаткових зусиль для його нормалізації та витрачання свого власного дорогоцінного часу для вирішення проблем пов`язаних з усуненням наслідків залиття. Завдану моральну шкоду позивач оцінює в 80 000,00 грн. Згідно ч. 1\~ст. 23 ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. За змістом ч. 2\~ст. 23 ЦК України\~моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Згідно з Постановою Пленуму Верховного Суду України (п.3, 9) № 4 від 31.03.95 р. "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Моральна шкода може полягати, зокрема, в моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Відповідно до\~ст. 1167 ЦК України\~моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору (п. 5\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року N 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»). На підтвердження завданої моральної шкоди позивач посилався на порушення звичайного способу життя, негативного впливу на стан здоров`я, моральні страждання, пов`язані залиттям квартири, а також незручності, які він має у зв`язку з вирішенням спору у судовому порядку. З огляду на зазначене, виходячи із засад розумності та справедливості, суд вважає можливим задовольнити вимоги про стягнення моральної шкоди у розмірі 10 000,00 грн. Відповідно до\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. У\~статті 15 ЦК України\~передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. Згідно положень ст. ст.\~76,\~77,\~79,\~80 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно ч. 1\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, з врахуванням наведеного, суд вважає, що позов слід задовольнити частково. З урахуванням часткового задоволення позову, на підставі\~ст. 141 ЦПК України, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає судовий збір в сумі 2422,40 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial