Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-20 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом, який в ході розгляду справи уточнила до відповідача Головного управління Національної поліції в Харківській області, 3-тя особа: Національна поліція України про відшкодування моральної шкоди та упущеної вигоди. Мотивуючі свої позовні вимоги тим, що позивачка [PERSON] звернулася із заявою про вчинення кримінального правопорушення стосовно неї директором ТОВ Харківська деревообробна компанія [PERSON] , [INFO] до ВП 1 ХРУП 1 ГУНП в Харківській області двічі, згідно першої заяви було відкрито кримінальне провадження , але внаслідок бездіяльності працівників вищезазначеного підрозділу національної поліції України мені довелося звертатися до Червонозаводського районного суду міста Харкова, яким було винесено ухвалу стосовно цього питання та задовільнені вимоги щодо зобов`язання вчинити дії пов`язані із проведенням досудового розслідування належним чином та в тому числі і провести відповідно і вилучення документів у ТОВ Харківська деревообробна компанія та проведення почеркознавчої експертизи для підтвердження дійсності підпису [PERSON] .. Також в цей же час була надана скарга до вищої інстанції органів національної поліції України та було призначено та проведено внутрішню перевірку з питання виконання службових обов`язків працівниками особового складу даного підрозділу національної поліції України. Позивача повідомили, що після закінчення перевірки досудове розслідування продовжать належним чином, але більше ніяких змін не відбулося та нею був наданий запит у травні 2023 року до вищезазначеного підрозділу національної поліції щодо стану проведення досудового розслідування та навіть і проведення перевірки особового складу не допомогло, бо знову їй навіть відповідь на запит не надавали, тому я знову вимушена була звернутися із скаргою до вищої інстанції органів національної поліції за результатом якої знову було здійснено перевірку працівників особового складу вищезазначеного підрозділу та надали відповідь, що кримінальне провадження взагалі закрили та рішення суду так і не виконували і останній працівник, який здійснював досудове розслідування теж звільнений, тому з огляду на дані події та якраз з`явилися нові обставини щодо вчинення стосовно неї кримінального правопорушення директором ТОВ Харківська деревообробна компанія [PERSON] .. Позивачем була надана нова заява про вчинення кримінального правопорушення з новими обставинами 11.06.2023 р, та знову бездіяльність працівників вищезазначеного підрозділу національної поліції призвела до того, що вона звернулася до Червонозаводського районного суду міста Харкова з цього питання та зі скаргою до вищої інстанції органів національної поліції, які саме і повідомили, що ними знову проведено перевірку працівників з питання виконання ними службових обов`язків та саме ця відповідь і була підставою для її звернення до суду, яким було знову винесено ухвалу на її користь та зобов`язано внести дані до ЄРДР та розпочати досудове розслідування. Копія ухвали суду від 28 лютого 2024 року позивачем до відома направлено на електронну адресу вищезазначеного підрозділу національної поліції, але станом на дату надання цієї заяви ніякої інформації, щодо виконання рішення суду та внесення даних до ЄРДР від вищезазначеного підрозділу національної поліції їй знову не надано, тому з огляду на події стосовно виконання службових обов`язків працівниками вищезазначеного підрозділу національної поліції нею подається дана позовна заява. Позивачка просить суд стягнути на її користь із винної особи суму упущеної вигоди та суму заподіяної їй моральної шкоди. Стосовно заподіяної моральної шкоди, так спричинені душевні страждання внаслідок повної бездіяльності щодо захисту її прав саме спричинені відповідачем по наданій заяві та із періоду першого звернення до відповідача з питанням захисту порушених прав минуло вже більше чотирьох років, бо перша заява була надана 02.11.2020 р та відкрито кримінальне провадження 03.11.2020 р, а остання заява надана 11.06.2023 р та кримінальне провадження так і не відкрито не зважаючи на ухвалу суду від 28.02.2024 р. За цей час від вирішення питання стосовно порушених прав шляхом укладення мирової угоди без звернення до правоохоронних органів громадянин [PERSON] , відмовився та й відповідач вчинив повну бездіяльність з цього питання та також душевні страждання не можуть не впливати на погіршення стану здоров?я і сталося саме так, її стан здоров?я погіршився і 14.11.2023 р згідно довідки МСЕК їй надано статус особи із інвалідністю 1 групи із повною втратою працездатності та ураженням опорно-рухової здатності із необхідністю у постійному догляду. Позивач вказує, що має право відшкодування завданої їй моральної шкоди відповідачем шляхом стягнення на її користь грошових коштів із відповідача у розмірі 47 220 грн 00 коп. Щодо упущеної вигоди, позивачка вказує, що саме відповідач своїми діями призвів до того, що вона так і не отримала суму заробітної плати за півтора року роботи, а сума неотриманого доходу є сумою упущеної вигоди. Не отримуючи заробітну плату позивач і податки відповідно із цих сум не сплачувала, а вона дотримується вимог щодо обов`язковості сплати податків та зборів із отриманих доходів і в даному випадку державою недоотримано податків і зборів з вини відповідача, а зараз з огляду того в яких скрутних фінансових обставинах знаходиться держава, вина відповідача лише обтяжується, тому обґрунтованість упущеної вигоди нею викладено, а підрахунок суми становить 75 414 грн 00 коп ( законодавчо затверджений щомісячний розмір мінімальної заробітної плати за зазначений період із 01.10.2018 р по 31.12.2018 р - 3723 грн 00 коп помножений на три місяці становить 11 169 грн 00 коп, розмір мінімальної заробітної плати за період із 01.01.2019 р по 31.12.2019 р - 4173 грн 00 коп помножений на 12 місяців складає 50 076 грн 00 коп та розмір мінімальної заробітної плати за період із 01.01.2020 р по 31.03.2020 р - 4 723 грн 00 коп помножений на три місяці складає 14 169 грн 00 коп, що у сумі і становить розмір упущеної вигоди 11 169 грн 00 коп плюс 50 076 грн 00 коп плюс 14 169 грн 00 коп дорівнює 75 414 грн 00 коп, тому просить суд стягнути із відповідача на її користь суму упущеної вигоди у розмірі 75 414 грн 00 коп. Відповідачем до суду поданий відзив з якого вбачається, що позовні вимоги [PERSON] не підлягають задоволенню виходячи з наступного. [PERSON] звернулась до суду з позовною заявою, в якій просить суд стягнути з відповідача моральну шкоду у розмірі 47220 грн та упущену вигоду у розмірі 75414 грн внаслідок на її думку неправомірних дій відповідача, що виразились у тривалій бездіяльності по розслідуванню кримінального провадження №120242226170000114 від 05.03.2024. Позивач вважає, що у зв`язку з тим, що їй довелось подавати заяви про вчинене кримінальне правопорушення до відповідача на які вона не отримувала належних відповідей, їй заподіяно моральну шкоду та спричинені душевні страждання внаслідок повної бездіяльності щодо захисту її прав з боку відповідача. З такою позицією позивача Головне управління Національної поліції України в Харківській області погодитись не може виходячи з наступного. Згідно відповіді відділу поліції №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області від 19.07.2024 №10807/119-63/01/08-2024 вбачається, що сектором дізнання відділу поліції № 1 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 120242226170000114 від 05.03.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172 Кримінального Кодексу України. Досудовим розслідуванням встановлено, що 04.03.2024 до чергової частини ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області надійшла ухвала слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова щодо зобов`язання уповноважених осіб ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактом заяви громадянки [PERSON] , [INFO] , про те, що в період часу з жовтня 2018 року по березень 2020 року посадовими особами ТОВ "Харківська деревообробна компанія" порушено щодо потерпілої законодавство про працю (ІТС ІПНПУ №2273 від 04.03.2024). 05.03.2024 за вищевказаним фактом до ЄРДР внесено відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172 КК України тобто незаконного звільнення працівника з роботи з особистих мотивів. 05.03.2024 здійснювати досудове розслідування вищевказаного кримінального провадження доручено старшому дізнавачу СД ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області старшому лейтенанту поліції [PERSON]. 12.06.2024 створено групу дізнавачів уповноважених на здійснення досудового розслідування вищевказаного кримінального провадження у складі: старшого дізнавача СД ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції [PERSON] та дізнавача СД ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції [PERSON]. У ході проведення досудового розслідування встановлено та допитано в якості свідка директора ТОВ "Харківська деревообробна компанія" [PERSON] , [INFO] , з показів якого вбачається, що на підставі наказу (розпорядження) № 3 заявниця [PERSON] з 09.11.2017 приступила до виконання обов`язків на посаді головного бухгалтера ТОВ "Харківська деревообробна компанія" за сумісництвом. Місце основної роботи [PERSON] не вказувала. На вищевказаній посаді остання перебувала до того, як 05.11.2018 подала написано власноручно заяву на звільнення. Також, [PERSON] повідомив, що не заперечував проти звільнення [PERSON] , бо має думку, що у останньої наявні проблеми з психікою. З показів [PERSON] , [PERSON] декілька раз брала в кредит грошові кошти в установах, які спеціалізуються на мікрозаймах, де в контактах вказувала особистий номер телефону [PERSON] . Працівники вищевказаних установ неодноразово телефонували останньому стосовного кредитів [PERSON] . Крім того, [PERSON] додав, що після звільнення за власним бажанням, [PERSON] припинила виконувати обов`язки за посадою, але за власним бажанням неодноразово приходила на колишнє робоче місце та повідомляла, що хоче якусь документацію привести в порядок, але [PERSON] повідомив, що на його думку [PERSON] приходила, щоб з попереднього місця роботи, незаконно забрати робочий ноутбук та деяку документацію фірми. На запит дізнавача [PERSON] надав завірені належним чином копії документів, а саме: наказу про прийняття на роботу [PERSON] , заяви [PERSON] про звільнення та розрахункового листа [PERSON] . З показів [PERSON] , розрахунковий лист складено особисто [PERSON] на момент звільнення та відповідно до цього листа її виплачено гроші перед звільненням. Неодноразово [PERSON] направлялися запити від дізнавачів, уповноважених на проведення досудового розслідування щодо проведення з останньою допиту в якості потерпілої за адресою мешкання останньої у зв`язку зі станом здоров`я, з ініціативи [PERSON] [PERSON] у відповідях на запити дізнавачів вказує вимоги для проведення допиту та не повідомляє точної дати проведення допиту. 07.06.2024 за вх. № О-146 на електронну пошту ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області отримано лист [PERSON] від 06.06.2024, в якому повідомлялося про зручний для заявниці час - 07.06.2024 о 10:00, але підготуватися та прибути на допит у цей час виявилося неможливим. Також, у провадженні СД ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області перебувало кримінальне провадження № 12020225060000525 від 03.11.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172 Кримінального Кодексу України, яке розпочате за заявою [PERSON] , [INFO] , щодо того ж самого діяння, що розслідується у кримінальному провадженні № 120242226170000114 від 05.03.2024 з дотриманням вимог щодо підслідності. У ході досудового розслідування кримінального провадження № 12020225060000525, дізнавачем прийнято рішення про закриття кримінального провадження 14.12.2021 у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення про що винесено відповідну постанову дізнавача про закриття кримінального провадження. На теперішній час існує постанова дізнавача про закриття кримінального провадження від 14.12.2021 з підстав, передбачених п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, у кримінальному провадженні № 12020225060000525 від 03.11.2020 щодо того самого діяння, яке розслідується в рамках кримінального провадження № 120242226170000114 від 05.03.2024 з дотриманням вимог щодо підслідності, що відповідно до п. 9-1 ч. 1 ст. 284 КПК України являється підставою для закриття кримінального провадження № 120242226170000114. Таким чином сектором дізнання ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області здійснюються усі необхідні слідчі (розшукові) дії та забезпечується швидке, повне та неупереджене розслідування з метою прийняття процесуального рішення у кримінальному провадженні № 120242226170000114. Позивачкою надана відповідь на відзив з якої вбачається, що вимоги відповідача, викладені у відзиву на позовну заяву, нею не визнаються повністю з наступних причин. Згідно Закону України про інформацію вона має право висловлювати ставлення щодо надання документів у даній справі учасниками справи, тому одразу зазначає, що ознайомившись із змістом вищезазначеного відзиву за підписом представника відповідача ГУНП в Харківській області , вбачається що відповідач не ознайомився із усіма матеріалами справи та рівень фахових знань представника відповідача не достатній для представництва інтересів у суді даного відповідача. Підставою для надання позовної заяви є відшкодування моральної шкоди та упущеної вигоди відповідачем вина якого вже визнана судом шляхом надання нею окремих позовів до суду з питання оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади при здійсненні ними владних управлінських функцій. Та саме Червонозаводським районним судом міста Харкова починаючи із 2021року і тривалістю до 2024 року та судових рішень із визнанням неправомірними та незаконними рішення, дії та бездіяльність відповідача та судових рішень більше трьох з цього питання, та із заявами до суду зверталась особисто та більше того, судові рішення зазначені у вже наданих документах до суду. В окрім цього надана заява про витребування даних у самому Червонозаводському суді міста Харкова, бо саме цим судом було винесено судові рішення вищезазначені, ще раз повторює предмет надання позовної заяви не оскаржування бездіяльності відповідача бо це вже здійснено та вина відповідача визнана судом. Саме вина відповідача доказана бо визнана судом винесенням судових рішень. Саме після визнання судом вини відповідача, відповідно до чинного законодавства України і надано позовну заяву про відшкодування заподіяної відповідачем моральної шкоди та упущеної вигоди. Тривалість події починається із першого визнання судом вини відповідача ще із 2021року та останнє судове рішення з цього питання винесено судом у березні 2024 року. Останнє судове рішення стосувалося безпідставного невнесення даних до ЄРДР та відмовою добровільно відкрити кримінальне провадження згідно наданої заяви про вчинення кримінального правопорушення відносно неї від 11.06.2023 р, у зв`язку із новими обставинами директором ТОВ Харківська деревообробна компанія [PERSON] .. Таким чином тривалість події, доказаної вини відповідача, визнаної відповідно до судових рішень, продовжується більше трьох років із 2021 р та триває до сих пір у 2024 році. Окрім цього оскарження неправомірних рішень, дій та бездіяльності відповідача нею здійснювалася шляхом надання скарг до органів прокуратури та органів національної поліції України, за результатами розгляду наданих скарг було проведено декілька разів службове розслідування з питання неналежного виконання службових обов`язків працівниками відповідача та винних осіб було притягнуто до дисциплінарної відповідальності та звільнено із займаних посад, начальник сектору дізнання ВП 1 ХРУП 1 ГУНП в Харківській області [PERSON]., працівники даного підрозділу - [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] - дізнавачі сектору дізнання ВП 1 ХРУП 1 ГУНП в Харківській області. Відповідач взагалі невірно тлумачить навіть предмет та підстави надання позовної заяви у справі 646/2876/24, та надані документи до суду для обґрунтування обставин та доказів у вигляді копій документів із листування із відповідачем з цього питання та листування з вище стоячими органами національної поліції, що є саме доказами фактів того, що обставини викладені у позові тривають і до сих пір та не скінчилися події ніяким чином. Ні в якому разі предметом надання позову не є оскарження неправомірних та незаконних рішень, дій та бездіяльності відповідача, наголошує окремо, що кадрові питання складу співробітників органів національної поліції України теж не є предметом надання позовної заяви. Предметом надання позовної заяви є відшкодування заподіяної їй відповідачем моральної шкоди та упущеної вигоди та вина відповідача визнана судом шляхом винесення судових рішень починаючи із 2021року та до сих пір березень 2024 р. Надалі відповідач чомусь взагалі забуває, що метою створення органів національної поліції є захист прав і свобод, інших інтересів громадян України і окрім того, що працівники органів національної поліції наділені правами у працівників органів національної поліції є безпосередньо службові обов`язки, які працівники органів національної поліції зобов`язані виконувати в повному обсязі. Процедура звернення до органів національної поліції передбачає складання заяви про вчинення правопорушення та подальші дії стосовно розслідування обставин справи та притягнення винних осіб до відповідальності, зазначу що слідчі дії також передбачають окрім прав в обов`язки слідчого заздалегідь визначити процедуру проведення допиту або отримання пояснень від учасників справи. Так само і визначення статей кримінального кодексу України, які відповідають змісту наданої заяви про вчинення кримінального правопорушення є обов`язком працівників органів національної поліції і ніяким чином не заявника. Ще раз наголошує, що відповідач взагалі не розуміє предмету надання позовної заяви бо аргументацію зводить до відповіді, яку надали працівники ВП 1 ХРУП 1 ГУНП в Харківській області до свого внутрішнього підрозділу органів національної поліції, які здійснювали службову перевірку відповідності займаним посадам даних працівників за результатом наданої скарги до ГУНП в Харківській області саме з цього питання та питання службової перевірки працівників відповідача не є предметом позовної заяви. Стосовно цього питання вже надавала відповідь до суду та відповідачу. Доводи відповідача є безпідставними, так як правова позиція останнього заснована на помилковому тлумаченні норм чинного законодавства. Третьою особою до суду надані пояснення з яких вбачається, що Національна поліція України, як третя особа у вказаній справі, ознайомившись зі змістом позовної заяви та уточненої позовної заяви [PERSON] повідомляє, що вони є необґрунтованими та безпідставними, а обставини викладені у них такими, що не підтверджені належними та допустимими доказами. Національна поліції України звертає увагу суду, що позовна заява [PERSON] подана до неналежного відповідача. Відтак, з позову вбачається, що позивачем в якості відповідача визначено: Головне управління Національної поліції в Харківській області. Натомість згідно вже усталеної та послідовної практики Верховного Суду, у справах зазначеної категорії єдиним належним відповідачем є Держава Україна в особі органу (органів), діями якого (яких) завдано шкоду. Так, Верховним Судом у справі № 757/13017/20-ц (постанова від 20.09.2023) зроблено наступний правовий висновок: «У цивільному судочинстві держава бере участь у справі як сторона через відповідний її орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах, зокрема представляти державу в суді (постанови Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2018 року у справі № 5023/10655/11; від 26 лютого 2019 року у справі № 915/478/18; від 27 лютого 2019 року у справі № 761/3884/18, від 26 червня 2019 року у справі № 587/430/16-ц, від 18 грудня 2019 року у справі № 688/2479/16-ц, від 18 березня 2020 року у справі № 553/2759/18. Водночас, у справах про відшкодування шкоди державою остання бере участь як відповідач через той орган, діями якого заподіяно шкоду. Належним відповідачем у справах про відшкодування шкоди, заподіяною органом державної влади, їх посадовою або службовою особою є держава як учасник цивільних відносин. Разом з цим, згідно рішення Конституційного Суду України від 03 жовтня 2001 року у справі № 1-36/2001 (справа про відшкодування шкоди державою) відшкодування шкоди (матеріальної чи моральної), завданої фізичним особам незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, їх посадовими і службовими особами при здійсненні ними своїх повноважень, покладається саме на державу, а не на відповідні органи державної влади, тобто відшкодування шкоди в таких випадках здійснюється за рахунок держави, а не за рахунок коштів на утримання державних органів. Таким чином, відшкодування моральної та матеріальної шкоди, завданої фізичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, їх посадовими і службовими особами при здійсненні ними своїх повноважень, здійснюється саме за рахунок держави. Щодо відсутності підстав відшкодування позивачу моральної шкоди. Позивач, в свою чергу, заподіяння їй моральної шкоди обґрунтовує погіршенням стану здоров`я та посилається як на доказ на довідку МСЕК про надання останній статусу особи з інвалідністю. Однак, долучена до позовної заяви довідка про встановлення [PERSON] групи інвалідності, на думку Національної поліції України не може слугувати доказом завданням їй моральної шкоди, оскільки Позивачем не доведено причинно-наслідкового зв`язку між отриманим захворюванням та шкодою, спричиненою посадовими особами ГУНП в Харківській області. Відтак, наявність певних недоліків у процесуальній діяльності зазначених посадових осіб саме по собі не може свідчити про незаконність їх діяльності як такої і, відповідно, не може бути підставою для безумовного відшкодування моральної або матеріальної шкоди. Вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Ухвали слідчих суддів до даного переліку не відносяться. В своїй позовній заяві [PERSON] обмежилась лише загальними посиланнями на дії Відповідача, не надаючи належних, допустимих та достовірних доказів факту наявності заподіяння їй моральної та матеріальної шкоди, а також наявності причинно-наслідкового зв`язку між діями працівниками ГУНГІ в Харківській області, які діяв в рамках чинного законодавства України та моральною шкодою, на яку вона вказує. Викладене узгоджується з позицією Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, що викладена в ухвалі по справі № 464/172/16-ц. Позивач не обґрунтувала матеріалами позовної заяви в чому конкретно полягає матеріальна шкода у вигляді упущеної вигоди, а саме не зазначає в чому вона конкретно полягає, ким та в якій мірі завдана, чим це підтверджується, ким встановлено незаконність дій поліцейських, а це є обов`язковою підставою та визначено частиною шостою статті 1176 ЦК України і без цієї підстави шкода взагалі не підлягає відшкодуванню. Позивач ніяким чином не обґрунтовує вказану суму, не надає ніяких документів, що вона мала право на заробітну плату, яку вона на її думку повинна була отримувати від ТОВ «Харківська деревообробна компанія» і внаслідок неотримання якої їй завдано збитків у вигляді упущеної вигоди. Позивачкою взагалі не надано підтверджуючих документів, що вона була незаконно звільнена з ТОВ «Харківська деревообробна компанія», жодним рішенням суду дії керівництва ТОВ «Харківська деревообробна компанія» щодо звільнення [PERSON] незаконними визнані не були. Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 08.07.2024 року справу прийнято до розгляду, відкрито провадження та призначено до підготовчого судового засідання за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 12.08.2024 року по справі замінено неналежного відповідача на належного відповідача - Головне управління Національної поліції в Харківської області. Залучено по справі в якості 3-ї особи: Національну поліцію України. Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 17.09.2024 року задоволено клопотання представника 3-ї особи про розгляд справи в режимі відеоконференції. Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 02.10.2024 року відмовлено у задоволенні клопотання позивача про визнання зловживання процесуальними правами 3-ї особи по справі та застосування заходу процесуального примусу у вигляді штрафу. Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 02.10.2024 року по справі призначено судово-психологічну експертизу, провадження зупинено. Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 12.03.2025 року відновлено провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 25.03.2025 року задоволено клопотання представника 3-ї особи про розгляд справи в режимі відеоконференції. Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 26.03.2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. У судове засідання позивач не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позов підтримує та просить суд його задовольнити. Неодноразово надавала письмові пояснення в останніх з них вказала, що , у зв`язку із появою нових обставин та в підтвердження обґрунтованості надання нею вимог до відповідача та позовної заяви, зазначає, що протиправність рішень, дій чи бездіяльності відповідача визнана ще одним судовим рішенням від 13.01.2025 р ухвалою суду у справі 642/6866/24 (Ленінський районний суд міста Харкова ), цей факт підтверджує що вже визнана протиправність рішень, дій та бездіяльності відповідача не обмежується лише розглядом вчинення дій відповідача у кримінальному провадженні від 05.03.2024 р ЄРДР 12024226170000114 та більше того, що станом на дату надання цієї заяви судове рішення у справі 642/6866/24 від 13.01.2025 р взагалі не виконано відповідачем та дані до ЄРДР за заявою про вчинення кримінального правопорушення не внесено відповідачем взагалі, що підтверджує обґрунтованість вимог до відповідача щодо стягнення на її користь моральної шкоди та упущеної вигоди які є предметом позову. У судовому засіданні представник відповідача, вимоги позову не визнала, надавши пояснення аналогічні відзиву. Просила суд відмовити у задоволенні позову. У судовому засіданні представник 3-ї особи, вимоги позову не визнала надавши пояснення аналогічні письмовим поясненням. Просила суд відмовити у задоволенні позову. З`ясувавши думку позивача, заслухавши представника відповідача та представника третьої особи, дослідивши письмові докази по справі, судом встановлено наступне. Справа розглядається за правилами загального позовного провадження. Так судом встановлені наступні фактичні обставини. З довідки до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серія 12 ААВ № 342737 від 15.11.2023 року вбачається, що [PERSON] є особою з інвалідністю І « Б» групи. З Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12024226170000114 від 05.03.2024 року вбачається, що 04.03.2024 року до ЧЧ ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області надійшла ухвала слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова про зобов`язання ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області внести відомості до ЄРДР за фактом заяви громадянки [PERSON] , [INFO] , про те, що в період часу з жовтня 2018 року по березень 2020 року посадовими особами ТОВ « Харківська деревообробна компанія» було порушено щодо потерпілої законодавство про працю ( ІТС ІПНПУ № 2273 від 04.03.2024). З клопотання від 06.03.2024 року, вбачається, що [PERSON] звернулася до керівника ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області з проханням вчинити відповідні дії та долучити до матеріалів кримінального провадження № 12024226170000114 від 05.03.2024 року додаткові докази, клопотання було направлено на електронну пошту 06.03.2024 року. Ухвалою слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 28.02.2024 року було задоволено скаргу [PERSON] на бездіяльність ВП №1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань ( а. с. 7-8,10-12, 21-27 т. № 1). Повідомленням дізнавача СД ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області [PERSON]. за вих № 10284/119-63/08-2024 від 10.07.2024 року встановлено, що [PERSON] як потерпілу у кримінальному провадженні № 12024226170000114 від 05.03.2024 року було повідомлено, що постановою Т.в.о. начальника від 12.06.2024 року призначено групу дізнавачів в складі: старший дізнавач СД ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції [PERSON]., дізнавач СД ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області лейтенант поліції [PERSON]. Запропоновано [PERSON] повідомити про зручні для неї дату та час проведення допиту в якості потерпілої та повідомлено, що допит буде проведено за раніше вказаною нею адресою, а саме: [ADDRESS] ( а. с. 151 т. № 1). Постановою про призначення групи дізнавачів у кримінальному провадженні від 12.06.2024 року підтверджується, що т.в.о. начальника СД ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області призначено групу дізнавачів у кримінальному провадженні № 12024226170000114 від 05.03.2024 року за ознаками кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України ( а. с. 152 т. № 1). Повідомленням про розгляд звернення наданим НПУ № 84067-2024 від 17.06.2024 року підтверджується, що [PERSON] надано відповідь щодо її звернення від 14.06.2024 року з якого вбачається, що дізнавачем сектору дізнання відділу поліції № 1 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області [PERSON]., здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 12024226170000114, яке розпочато 05.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 172 (Грубе порушення законодавства про працю) Кримінального кодексу України. Керівництву відділу дізнання ГУНП в Харківській області доручено в межах компетенції провести перевірку зазначеної у зверненні інформації, та у разі встановлення порушень, вжити заходів до їх усунення. Про результати перевірки Вас буде поінформовано додатково згаданим ГУНП. Одночасно роз`яснюємо, що статтею 303 (Рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на оскарження) Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) передбачено рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні. Відповідно до вимог статтей 304-308 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду ( а.с. 154 т. № 1). Повідомленням дізнавача СД ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області [PERSON]. за вих № 8982/119-63/08-2024 від 18.06.2024 року встановлено, що [PERSON] як потерпілу у кримінальному провадженні № 12024226170000114 від 05.03.2024 року було повідомлено, що її відповідь Вх. О-157ез від 17.06.2024 отримано та долучено до матеріалів кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудового розслідування № 12024226170000114 від 05.03.2024 року за ознаками складу кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 1 ст. 172 КК України. Запропоновано повідомити про зручні для неї дату та час проведення допиту в якості потерпілої. Беручи до уваги, що вона маєте статус особи із інвалідністю 1 групи із ураженням опорно-рухової здатності із повною втратою працездатності та потребуєте постійного догляду, слідча дія, а саме допит в якості потерпілої буде проведено за раніше вказаною Вами адресою: [ADDRESS] . Відповідь запропоновано надіслати до ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області, за адресою: 61140, м. Харків просп. Гагаріна, буд. 76 або електронну скриньку відділу поліції: [INFO] у найкоротший термін, у зв`язку зі строками проведення досудового розслідування. У зв яку з тим, що у органу досудового розслідування відсутні її показання у яких зафіксовано відомості щодо вчинення проти неї кримінального правопорушення - проступку, неможливо в подальшому проводити досудове розслідування та встановити причетну особу ( а. с. 155 т. № 1). Повідомленням наданим НПУ ГУНП в Харківській області Відділ дізнання № О-32г.л./119-49/01-2024 від 03.06.2024 року підтверджується, що [PERSON] надано відповідь щодо її звернення від 20.05.2024 року поданого на гарячу лінію Національної поліції України, щодо ігнорування дізнавачем СД ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУІІП в Харківській області її клопотання, викладеного нею у зверненні від 26.04.2024, яке було направлено на електронну пошту ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області, а також з інших, пов`язаних з цим, питань. Проведеною перевіркою встановлено, що сектором дізнання ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 12024226170000114 від 05.03.2024 за заявою [PERSON] за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172 КК України. Здійснення досудового розслідування в кримінальному провадженні доручено старшому дізнавачу [PERSON] .. Звернення від 26.04.2024, яке надійшло 29.04.2024 до ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області за вх. 3370 ез, внесено до ІКС ІПНП ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області за № 4921 від 06.05.2024. Розгляд звернення доручено сектору кадрового забезпечення ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області, про його результати буде повідомлено зазначеним підрозділом. На розгляд сектору дізнання ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області звернення від 26.04.2024 не надходило. Відділом дізнання ГУНП в Харківській області вивчено матеріали кримінального провадження № 12024226170000114 від 05.03.2024, в порядку ст. 39-1 КПК України надано письмові вказівки щодо проведення необхідних слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення всіх обставин події та прийняття в провадженні остаточного рішення, передбаченого чинним кримінальним процесуальним законодавством України в розумні строки, а також щодо допиту [PERSON] в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 224 або ст. 232 КПК України, з урахуванням стану здоров`я. На теперішній час досудове розслідування в кримінальному провадженні № 12024226170000114 від 05.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172 КК України, триває, його хід перебуває на контролі відділу дізнання ГУНП в Харківській області. Водночас роз`яснено, що у відповідності до вимог статей 303-307 КПК України скарги на рішення, дії або бездіяльність слідчого, дізнавача та прокурора під час проведення досудового розслідування розглядаються слідчим суддею місцевого суду в строк та у порядку, визначеними діючим кримінальним процесуальним законодавством України. Крім того, статтею 308 КПК України передбачений порядок оскарження недотримання розумних строків під час досудового розслідування, відповідно до якого розгляд скарг з даного питання здійснюється прокурором вищого рівня ( а. с. 156 т. № 1). Повідомленням старшого дізнавача СД ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області [PERSON] за вих № 8293/119-63/08-2024 від 05.06.2024 року встановлено, що [PERSON] як потерпілу у кримінальному провадженні № 12024226170000114 від 05.03.2024 року було повідомлено, що у провадженні сектору дізнання ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12024226170000114 від «05» березня 2024 року, з попередньою правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 172 КК України. В ході досудового розслідування встановлено, що 04.03.2024 до ЧЧ ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області надійшла ухвала слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова про зобов`язання ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області внести відомості до ЄРДР за фактом заяви громадянки [PERSON] , [INFO] про те, що в період часу з жовтня 2018 року по березень 2020 року посадовими особами ТОВ "Харківська деревообробна компанія" було порушено щодо потерпілої законодавство про працю. З метою проведення допиту [PERSON] в якості потерпілої особи дізнавачу необхідно у призначений день та час прибути за її місцем мешканням, або іншим зручним для неї місцем, для його проведення. У зв`язку із цим, запропоновано повідомити орган досудового розслідування зручну дату, час та місце проведення допиту [PERSON] в якості потерпілої особи. Відповідь запропоновано надіслати до ВП №1 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області, за адресою: 61140, м. Харків, пр-т Гагаріна, буд. 76 або на електронну скриньку відділу поліції: [INFO] ( а. с. 160 т. № 1). Повідомленням старшого дізнавача СД ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області [PERSON] за вих № О-146 ц/119-63/08-2024 від 07.06.2024 року встановлено, що [PERSON] як потерпілій у кримінальному провадженні № 12024226170000114 від 05.03.2024 року було надано відповідь на лист, зареєстрований із Вх. № О-146ез від 07.06.2024, повідомлено, що в зв`язку із строком доставки, реєстрації та обробки вищевказаного листа, прибути для здійснення її допиту у зазначений строк, а саме 07.06.2024 на 10:00 годин, за її місцем мешкання: [ADDRESS] , не надалось можливим через пізнє надходження до органу досудового розслідування вказаного листа. Таким чином, дізнавач вважає за доцільне прибути для проведення допиту [PERSON] в якості потерпілої особи 11.06.2024 о 12 годині 00 хвилин за раніше вказаною зручною адресою: [ADDRESS] . Запропоновано [PERSON] забезпечити її перебування за вищевказаною адресою у визначені дату та час. У разі неможливості проведення допиту у вказані дату, час або місце, запропоновано [PERSON] повідомити орган досудового розслідування про такий факт із зазначення зручних дати, часу та місця його проведення не пізніше аніж за 3 дні до бажаної дати допиту, у зв`язку із об`єктивними строками доставки, реєстрації та обробки такого листа. В такому випадку, відповідь просять надіслати до ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області, за адресою: 61140, м. Харків, пр-т Гагаріна, буд. 76 або на електронну скриньку відділу поліції: [INFO] Окрім того, у відповідь на вимоги [PERSON] , висунуті у вищевказаному листі, повідомляється, що згідно ч. 1 ст. 107 КПК України, рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію. Тобто, у разі прийняття рішення з боку дізнавача про необхідність такої фіксації, вона є обов`язковою.Хід і результати проведення процесуальної дії фіксуються у протоколі та на носії інформації, на якому за допомогою технічних засобів зафіксовані процесуальні дії. Також, відповідно до ч. 1 ст. 106 КПК України, протокол під час досудового розслідування складається слідчим або прокурором, які проводять відповідну процесуальну дію, під час її проведення або безпосередньо після її закінчення. Тобто, рішення про порядок складання протоколу залишається за слідчим. Згідно ч. 1 ст. 401 КПК України, дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого, тобто, у даному випадку - за дізнавачем. Згідно ч. 2 ст. 224 КПК України допит не може продовжуватися без перерви понад дві години, а в цілому - понад вісім годин на день. У даному випадку у органа досудового розслідування не має заперечень щодо зменшення граничної тривалості допиту. Ані ст. 223 КПК України «Вимоги до проведення слідчих (розшукових) дій», ані ст. 224 КПК України «Допит», не передбачено складання і надання допитуваній особі другого примірника протоколу допиту. Одночасно із тим, відповідно до ч. 1 ст. 221 КПК України, Слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язаний за клопотанням сторони захисту, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надати їм матеріали досудового розслідування для ознайомлення, за виключенням матеріалів про застосування заходів безпеки щодо осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, а також тих матеріалів, ознайомлення з якими на цій стадії кримінального провадження може зашкодити досудовому розслідуванню. Відмова у наданні для ознайомлення загальнодоступного документа, оригінал якого знаходиться в матеріалах досудового розслідування, не допускається. Відповідно до ч. 2 тої самої статті, під час ознайомлення з матеріалами досудового розслідування особа, що його здійснює, має право робити необхідні виписки та копії ( а.с. 161-163 т. № 1). Повідомленням наданим НПУ ГУНП в Харківській області Відділ дізнання № О-40г.л./119-49/01-2024 від 05.07.2024 року підтверджується, що [PERSON] надано відповідь що керівництвом відділу дізнання ГУНП в Харківській області в межах компетенції розглянуто звернення [PERSON] від 14.06.2024, подане на гарячу лінію НПУ (№ 990101), щодо неналежного на її думку здійснення досудового розслідування в кримінальному провадженні № 12024226170000114 від 05.03.2024, а також з інших питань. Проведеною перевіркою встановлено, що 04.03.2024 до ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області надійшла ухвала слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова про зобов`язання внести до ЄРДР відомості за заявою [PERSON] щодо порушення ТОВ «Харківська деревообробна компанія» законодавства про працю відносно заявниці. 05.03.2024 сектором дізнання ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області внесено відомості до ЄРДР та розпочато досудове розслідування в кримінальному провадженні № 12024226170000114 за заявою [PERSON] за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172 КК України. Здійснення досудового розслідування в кримінальному провадженні доручено старшому дізнавачу [PERSON] 12.06.2024 постановою т.в.о. начальника СД ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області в кримінальному провадженні № 12024226170000114 призначено групу дізнавачів у складі старшого дізнавача [PERSON] та дізнавача [PERSON] , старшим групи призначено дізнавача [PERSON] . Клопотання [PERSON] в кримінальному провадженні № 12024226170000114 від 05.03.2024, яке надійшло 07.03.2024 до ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області за вх. 1942ез, було розглянуто дізнавачем з дотриманням ст. 220 КПК України та 08.03.2024 за вих. № 3610/119-63/08-2024 на адресу [PERSON] надано відповідь. З метою реалізації прав [PERSON] , передбачених кримінальним процесуальним законодавством України, зокрема у разі неотримання нею зазначеної відповіді, запропоновано звернутись до сектору дізнання ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області (дізнавач [PERSON].). Крім того, листами від 07.06.2024 за № О- 146ез/119-63/08-2024 та 14.06.2024 за № 8759/119-63/08-2024 сектором дізнання ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області роз`яснено порядок проведення слідчих дій, зокрема допиту потерпілого. Відділом дізнання ГУНП в Харківській області неодноразово вивчались матеріали кримінального провадження № 12024226170000114 від 05.03.2024, в порядку ст. 39-1 КПК України надано письмові вказівки щодо проведення необхідних слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення всіх обставин події та прийняття в провадженні остаточного рішення, передбаченого чинним кримінальним процесуальним законодавством України в розумні строки. Стан досудового розслідування в кримінальному провадженні № 12024226170000114 від 05.03.2024 заслухано на оперативній нараді відділу дізнання ГУНП в Харківській області, за результатами якої в порядку ст. 39-1 КПК України надано письмові вказівки щодо проведення слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення всіх обставин події та прийняття в провадженні остаточного рішення, передбаченого чинним кримінальним процесуальним законодавством України в розумні строки. На теперішній час досудове розслідування в кримінальному провадженні № 12024226170000114 від 05.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172 КК України, триває, його хід перебуває на контролі відділу дізнання ГУНП в Харківській області. Порушень кримінального процесуального законодавства України в діях поліцейських сектору дізнання ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області проведеною перевіркою не встановлено. Крім того, сектором дізнання ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області здійснювалось досудове розслідування в кримінальному провадженні № 12020225060000525 від 03.11.2020 за заявою [PERSON] за фактом грубого порушення законодавства про працю за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172 КК України. За результатами проведеного досудового розслідування 14.12.2021 кримінальне провадження № 12020225060000525 від 03.11.2020 закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, про що було повідомлено на її адресу та направлено копію постанови про закриття кримінального провадження. До теперішнього часу постанову дізнавача як незаконну та необгрунтовану не скасовано. Згідно діючого кримінального процесуального законодавства України скасування процесуальних рішень дізнавача до компетенції органів Національної поліції України не відноситься. Водночас роз`яснено, що у відповідності до вимог статей 303-307 КПК України скарги на рішення, дії або бездіяльність слідчого, дізнавача та прокурора під час проведення досудового розслідування розглядаються слідчим суддею місцевого суду в строк та у порядку, визначеними діючим кримінальним процесуальним законодавством України. Крім того, статтею 308 КПК України передбачений порядок оскарження недотримання розумних строків під час досудового розслідування, відповідно до якого розгляд скарг з даного питання здійснюється прокурором вишого рівня ( а. с. 164 т. № 1). Повідомленням дізнавача СД ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області [PERSON] за вих № 8759/119-63/08-2024 від 14.06.2024 року встановлено, що [PERSON] як потерпілій у кримінальному провадженні № 12024226170000114 від 05.03.2024 року було надано відповідь на лист від 11.06.2024 вх. № О-151ез від 11.06.2024, який отримано та долучено до матеріалів кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудового розслідування № 12024226170000114 від 05.03.2024 за ознаками складу кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 1 ст. 172 КК України. Повідомлено, що 17.06.2024 о 12 годині 00 хвилин буде здійснено виїзд за раніше вказаною [PERSON] зручною адресою: [ADDRESS] , з метою проведення слідчих дій, а саме проведення допиту в якості потерпілої та вручення пам`ятки про процесуальні права та обов`язки потерпілого. У зв`язку з чим запропоновано [PERSON] забезпечити її перебування за вищевказаною адресою у визнану дату та час. У разі неможливості проведення допиту у вказану дату, час або місце з поважних причин, запропоновано [PERSON] повідомити орган досудового розслідування про такий факт із додаванням до відповіді відповідних документів, підтверджуючих поважні причини, які унеможливлюють її участь у допиті в якості потерпілої не пізніше аніж за 3 дні до бажаної дати допиту, у зв`язку із об`єктивними строками доставки, реєстрації та обробки такого листа. У такому випадку, відповідь запропоновано надіслати до ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області, за адресою: 61140, м. Харків просп. Гагаріна, буд. 76 або електронну скриньку відділу поліції: [INFO]. Окрім того, у відповідь на вимоги [PERSON] , висунуті у вищевказаному листі, повідомляється, що згідно ч. 1 ст. 107 КПК України, рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію. Тобто, у разі прийняття рішення з боку дізнавача про необхідність такої фіксації, вона є обов`язковою.Хід і результати проведення процесуальної дії фіксуються у протоколі та на носії інформації, на якому за допомогою технічних засобів зафіксовані процесуальні дії. Також, відповідно до ч. 1 ст. 106 КПК України, протокол під час досудового розслідування складається слідчим або прокурором, які проводять відповідну процесуальну дію, під час її проведення або безпосередньо після її закінчення. Тобто, рішення про порядок складання протоколу залишається за слідчим. Згідно ч. 1 ст. 401 КПК України, дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого, тобто, у даному випадку - за дізнавачем. Згідно ч. 2 ст. 224 КПК України допит не може продовжуватися без перерви понад дві години, а в цілому - понад вісім годин на день. У даному випадку у органа досудового розслідування не має заперечень щодо зменшення граничної тривалості допиту. Ані ст. 223 КПК України «Вимоги до проведення слідчих (розшукових) дій», ані ст. 224 КПК України «Допит», не передбачено складання і надання допитуваній особі другого примірника протоколу допиту. Одночасно із тим, відповідно до ч. 1 ст. 221 КПК України, Слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язаний за клопотанням сторони захисту, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надати їм матеріали досудового розслідування для ознайомлення, за виключенням матеріалів про застосування заходів безпеки щодо осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, а також тих матеріалів, ознайомлення з якими на цій стадії кримінального провадження може зашкодити досудовому розслідуванню. Відмова у наданні для ознайомлення загальнодоступного документа, оригінал якого знаходиться в матеріалах досудового розслідування, не допускається. Відповідно до ч. 2 тої самої статті, під час ознайомлення з матеріалами досудового розслідування особа, що його здійснює, має право робити необхідні виписки та копії ( а.с. 165-167 т. № 1). Повідомленням наданим НПУ ГУНП в Харківській області Відділ дізнання № О-33г.л./119-49/01-2024 від 10.06.2024 року підтверджується, що [PERSON] надано відповідь що керівництвом відділу дізнання ГУНП в Харківській області в межах компетенції розглянуто звернення [PERSON] від 27.05.2024, подане на гарячу лінію НПУ, щодо неналежного на її думку розгляду попереднього звернення від 26.04.2024, а також з інших, пов`язаних з цим, питань. Проведеною перевіркою встановлено, що 30.04.2024 за вх. № 0-108 до ВД ГУНП в Харківській області із СУ ГУНП в Харківській області надійшло звернення [PERSON] від 26.04.2024, подане до ГУНП в Харківській області, щодо неналежного досудового розслідування в кримінальному провадженні № 12024226170000114 від 05.03.2024, а також з інших, пов`язаних з цим, питань. Під час перевірки фактів, викладених нею у зверненні від 26.04.2024, встановлено, що 02.11.2020 до Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заява [PERSON] про вчинення керівництвом ТОВ «Харківська деревообробна компанія» кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172 КК України. 03.11.2020 сектором дізнання Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області відомості за вказаною заявою внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато досудове розслідування в кримінальному провадженні № 12020225060000525 за фактом грубого порушення законодавства про працю за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172 КК України. За результатами проведеного досудового розслідування 14.12.2021 кримінальне провадження № 12020225060000525 від 03.11.2020 закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, про що було повідомлено на Вашу адресу та направлено копію постанови про закриття кримінального провадження. До теперішнього часу постанову дізнавача як незаконну та необґрунтовану не скасовано. Згідно діючого кримінального процесуального законодавства України скасування процесуальних рішень дізнавача до компетенції органів Національної поліції України не відноситься. Крім того, 04.03.2024 до ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області надійшла ухвала слідчого судді Червоиозаводського районного суду м. Харкова про зобов`язання внести до ЄРДР відомості за заявою [PERSON] щодо порушення ТОВ «Харківська деревообробна компанія» законодавства про працю відносно заявниці. 05.03.2024 сектором дізнання ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області внесено відомості до ЄРДР та розпочато досудове розслідування в кримінальному провадженні № 12024226170000114 за заявою [PERSON] за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172 КК України. Здійснення досудового розслідування в кримінальному провадженні доручено старшому дізнавачу [PERSON] . Звернення [PERSON] від 26.04.2024, яке надійшло 29.04.2024 до ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області за вх. 3370 ез, було доручено до розгляду СКЗ ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області. На розгляд сектору дізнання ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області звернення [PERSON] від 26.04.2024 не надходило. Відділом дізнання ГУНП в Харківській області було вивчено матеріали кримінального провадження № 12024226170000114 від 05.03.2024, в порядку ст. 39-1 КПК України надано письмові вказівки щодо проведення необхідних слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення всіх обставин події та прийняття в провадженні остаточного рішення, передбаченого чинним кримінальним процесуальним законодавством України в розумні строки, а також щодо допиту [PERSON] в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 224 або ст. 232 КПК України, з урахуванням стану здоров`я. За результатами проведеної в межах компетенції перевірки звернення [PERSON] від 26.04.2024 на її адресу 23.05.2024 за № 0-108/119-49/01-2024 заступником начальника ВД ГУНП в Харківській області Харченком Олегом надано ґрунтовну відповідь. В зазначеній відповіді виконавцем зазначено номер телефону, який на час надання відповіді був закріплений за ВД ГУНП в Харківській області. На теперішній час номер телефону, закріплений за ВД ГУНП в Харківській області, змінено на інший - [NUMBER] . Таким чином, звернення [PERSON] від 26.04.2024 розглянуто заступником начальника ВД ГУНП в Харківській області Харченком Олегом в межах компетенції та в межах компетенції надано ґрунтовну відповідь. Крім того, під час розгляду звернення [PERSON] від 27.05.2024 стан досудового розслідування в кримінальному провадженні № 12024226170000114 від 05.03.2024 заслухано на оперативній нараді відділу дізнання ГУНП в Харківській області, в порядку ст. 39-1 КПК України надано письмові вказівки щодо проведення слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення всіх обставин події та прийняття в провадженні остаточного рішення, передбаченого чинним кримінальним процесуальним законодавством України в розумні строки На теперішній час досудове розслідування в кримінальному провадженні № 12024226170000114 від 05.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172 КК України, триває, його хід перебуває на контролі відділу дізнання ГУНП в Харківській області. Водночас роз`яснено, що у відповідності до вимог статей 303-307 КПК України скарги на рішення, дії або бездіяльність слідчого, дізнавача та прокурора під час проведення досудового розслідування розглядаються слідчим суддею місцевого суду в строк та у порядку, визначеними діючим кримінальним процесуальним законодавством України. Крім того, статтею 308 КПК України передбачений порядок оскарження недотримання розумних строків під час досудового розслідування, відповідно до якого розгляд скарг з даного питання здійснюється прокурором вищого рівня ( а. с. 168-169 т. № 1). Повідомленням наданим НПУ ГУНП в Харківській області Відділ дізнання № О-108/119-49/01-2024 від 23.05.2024 року підтверджується, що [PERSON] надано відповідь що керівництвом відділу дізнання ГУНП в Харківській області в межах компетенції розглянуто звернення [PERSON] від 26.04.2024, подане до ГУНП в Харківській облаті, щодо неналежного досудового розслідування в кримінальному провадженні № 12024226170000114 від 05.03.2024, а також з інших, пов`язаних з цим, питань. Проведеною перевіркою встановлено, що 02.11.2020 до Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заява [PERSON] про вчинення керівництвом ТОВ «Харківська деревообробна компанія» кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172 КК України. 03.11.2020 сектором дізнання Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області відомості за вказаною заявою внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато досудове розслідування в кримінальному провадженні № 12020225060000525 за фактом грубого порушення законодавства про працю за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172 КК України. За результатами проведеного досудового розслідування 14.12.2021 кримінальне провадження № 12020225060000525 від 03.11.2020 закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, про що було повідомлено на її адресу та направлено копію постанови про закриття кримінального провадження. До теперішнього часу постанову дізнавача як незаконну та необґрунтовану не скасовано. Згідно діючого кримінального процесуального законодавства України скасування процесуальних рішень дізнавача до компетенції органів Національної поліції України не відноситься. Крім того, 04.03.2024 до ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНГІ в Харківській області надійшла ухвала слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова про зобов`язання внести до ЄРДР відомості за заявою [PERSON] щодо порушення ТОВ «Харківська деревообробна компанія» законодавства про працю відносно заявниці. 05.03.2024 сектором дізнання ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області внесено відомості до ЄРДР та розпочато досудове розслідування в кримінальному провадженні № 12024226170000114 за заявою [PERSON] за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172 КК України. Здійснення досудового розслідування в кримінальному провадженні доручено старшому дізнавачу [PERSON] . Звернення [PERSON] від 26.04.2024, яке надійшло 29.04.2024 до ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області за вх. 3370ез, було доручено до розгляду СКЗ ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області. Відділом дізнання ГУНП в Харківській області вивчено матеріали кримінального провадження № 12024226170000114 від 05.03.2024, в порядку ст. 39-1 КПК України надано письмові вказівки щодо проведення необхідних слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення всіх обставин події та прийняття в провадженні остаточного рішення, передбаченого чинним кримінальним процесуальним законодавством України в розумні строки, а також щодо допиту [PERSON] в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 224 або ст. 232 КПК України, з урахуванням стану здоров`я. На теперішній час досудове розслідування в кримінальному провадженні № 12024226170000114 від 05.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172 КК України, триває, його хід перебуває на контролі відділу дізнання ГУНП в Харківській області. Водночас роз`яснено, що у відповідності до вимог статей 303-307 КПК України скарги на рішення, дії або бездіяльність слідчого, дізнавача та прокурора під час проведення досудового розслідування розглядаються слідчим суддею місцевого суду в строк та у порядку, визначеними діючим кримінальним процесуальним законодавством України. Крім того, статтею 308 КПК України передбачений порядок оскарження недотримання розумних строків під час досудового розслідування, відповідно до якого розгляд скарг з даного питання здійснюється прокурором вищого рівня ( а. с. 170 т. № 1). 18.06.2024 року [PERSON] керівнику ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області Зіненко І.А. направлено відповідь, з якої вбачається, що увідповідь на лист від ВП 1 ХРУП 1 ГУНП в Харківській області направлений на її адресу 18.06.2024 р за підписом дізнавача [PERSON] , [PERSON] доводить до відома: 1. Подальше надання пояснень можливо після проведення службового розслідування та надання їй відповіді з цього питання за результатами наданих скарг до керівництва органів Національної Поліції України від 14.06.2024р та 17.06.2024р ; 2. Згідно наданій їй копії витягу з ЄРДР від 05.03.2024р дізнавач [PERSON] немає права здійснювати слідчі дії по даному кримінальному провадженню, слідчі дії має право здійснювати дізнавач [PERSON] та інших змін стосовно даного кримінального провадження про зміну даних ЄРДР стосовно особи, яка відповідальна за проведення досудового розслідування не надано, тому, згідно чинного законодавства України дізнавач [PERSON] немає права здійснювати слідчі дії щодо проведення досудового розслідування по вищезазначеній справі; 3. Також у порушення чинного законодавства України [PERSON] вже зазначала у попередній відповіді на лист дізнавача [PERSON] в чому полягає порушення чинного законодавства України та Кримінального Процесуального Кодексу України саме працівником сектору дізнання ВП 1 ХРУП 1 ГУНП в Харківській області дізнавачем [PERSON] щодо вчинення слідчих дій по даному кримінальному провадженню та надалі на її адресу надходять листи від іншого працівника вищезазначеного підрозділу, а саме [PERSON] , з тим же самим змістом і текстом - по якому вже зазначала [PERSON] в чому полягає порушення Кримінально-процесуального Процесуального Кодексу України, тому повторювати - зайве; 4. Також зазначено - про яке прискорення йде мова у листі, якщо вищезазначена особа взагалі немає права здійснювати будь-які слідчі дії по даному кримінальному провадженню. [PERSON] особисто зверталась до органів Національної Поліції України за захистом порушених прав, а не для отримання знущання над особистістю працівниками ВП 1 ХРУП 1 ГУНП в Харківській області та вчиненням вищезазначеними особами дій - залишення в небезпеці особи , яка потребує допомоги та умисну відмову від надання допомоги , особі , яка звернулась за захистом та умисне доведення особи до самогубства або замаху до самогубства, обтяжуючим фактором є обставини, що ці дії вчинені з використанням службового становища працівниками органів Національної Поліції України під час виконання ними посадових обов`язків щодо проведення досудового розслідування, та відповідальність за вчинення таких дій зумовлена ст.120,135,136 та іншими статтями Кримінального Кодексу України ( а. с. 171 т. № 1). 17.06.2024 року [PERSON] керівнику ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області Зіненко І.А. направлено відповідь, з якої вбачається, що увідповідь на лист від ВП 1 ХРУП 1 ГУНП в Харківській області направлений на її адресу 14.06.2024 р за підписом дізнавача [PERSON] , [PERSON] доводить до відома: 1. лист направлено їй 14.06.2024 р після закінчення робочого часу працівників, які відповідають за документообіг ВП 1 ХРУП 1 ГУНП в Харківській області, та навіть якби вона надала відповідь на даний лист 14.06.2024 р, все одно подальше опрацювання отриманої кореспонденції буде здійснюватися працівниками, які відповідають за документообіг ВП 1 ХРУП 1 ГУНП в Харківській області лише 17.06.2024 р починаючи із 09 год. 00 хв., що само по собі вже є фактом умисного неналежного виконання посадових обов`язків працівниками ВП 1 ХРУП 1 ГУНП в Харківській області , та умисне ухилення від проведення досудового розслідування; 2. у попередній відповіді на лист від ВП 1 ХРУП 1 ГУНП в Харківській області стосовно питання проведення досудового розслідування від 11.06.2024 р нею зазначено, в чому полягає порушення чинного законодавства України щодо надання пояснень особою потерпілою від скоєння злочину, відповідальність за який зумовлена Кримінальним Кодексом України, та зазначено, що нею пізніше буде надана відповідь з цього питання, та за наслідками отриманого листа вищезазначеного від 14.06.2024 р доводить до відома, що нею 14.06.2024 р надана скарга до керівництва органів Національної Поліції України та буде надана скарга і до керівництва ГУНП в Харківській області стосовно цього питання та після отримання мною інформації щодо розгляду наданих мною скарг і буде вирішуватися питання надання мною пояснення з питання скоєного відносно мене злочину, відповідальність за який зумовлена Кримінальним Кодексом України. [PERSON] особисто зверталась до органів Національної Поліції України за захистом порушених прав, а не для отримання знущання над моєю особистістю працівниками ВП 1 ХРУП 1 ГУНП в Харківській області та вчиненням вищезазначеними особами дій - залишення в небезпеці особи , яка потребує допомоги та умисну відмову від надання допомоги, особі, яка звернулась за захистом та умисне доведення особи до самогубства або замаху до самогубства , обтяжуючим фактором є обставини , що ці дії вчинені з використанням службового становища працівниками органів Національної Поліції України під час виконання ними посадових обов`язків щодо проведення досудового розслідування, та відповідальність за вчинення таких дій зумовлена ст.120,135,136 та іншими статтями Кримінального Кодексу України ( а. с. 172 т. № 1). 26.04.2024 року [PERSON] керівнику ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області Зіненко І.А. направлено вимогу про проведення допиту потерпілого за місцем проживання у письмовій формі, з якої вбачається, що узв`язку з неналежним виконанням службових обов`язків працівниками ВП 1 ХРУП 1 ГУНП в Харківській області стосовно здійснення досудового розслідування ЄРДР 12024226170000114 від 05.03.2024 р ( ст. дізнавач [PERSON] ), що підтверджено вже остаточно останньою спробою даного фахівця змінити зміст тексту допиту потерпілого в електронному вигляді змістом за власним розсудом, який взагалі протирічить відповідям наданим мною на його питання, листування з цього питання здійснюється на електронну адресу зазначену вищезазначеним фахівцем, тому для вирішення питання по суті залишається лише один варіант проведення допиту, так [PERSON] в даному випадку особа із інвалідністю 1 групи із ураженням опорно-рухової здатності із повною втратою працездатності та потребує постійного догляду і проведення допиту потерпілого можливе лише за місцем проживання із записом з її слів у письмовому вигляді ( у паперовому вигляді) у двох примірниках для обох сторін ( особи, що здійснювала допит та особи, яку допитували ), запис повинен здійснювати безпосередньо співробітник поліції самостійно у паперовому вигляді, бо через хворобу власноруч, особисто здійснити запис не має можливості, саме тому допит повинен бути здійснений під запис із її слів у письмовому вигляді (паперовому вигляді ) безпосередньо за місцем її проживання у двох примірниках за підписом обох сторін безпосередньо за місцем проведення допиту на дату проведення допиту із врученням одного із примірників у паперовому вигляді після здійснення допиту ( згідно чинного законодавства допит не повинен тривати більше ніж півтори години ) їй особисто під підпис, та вона заперечує проти фіксації здійснення допиту іншими засобами окрім власноручного запису допиту у письмовому вигляді (паперовому вигляді) із її слів безпосередньо співробітником поліції за місцем її проживання у двох примірниках із врученням одного примірнику у паперовому вигляді їй ( з наявними підписами обох сторін ) після завершення допиту, який не повинен тривати більше ніж півтори години бо саме співробітник поліції намагався змінити зміст тексту допиту у електронному вигляді на власний розсуд і саме тому, є так само ймовірність зміни змісту допиту в разі фіксації допиту за допомогою електронних засобів ( камери відеоспостереження та диктофону ) тим же співробітником поліції на його власний розсуд, інакше кажучи , [PERSON] не довіряє співробітнику поліції у даному конкретному випадку, бо саме цей співробітник поліції вже намагався змінити зміст допиту на власний розсуд, і саме тому - папір усе стерпить - це алегорія в даному випадку, тому інший варіант здійснення допиту потерпілого у даному конкретному випадку окрім допиту у паперовому вигляді відсутній, та про дату та час здійснення допиту співробітник поліції згідно чинного законодавства зобов`язаний повідомити її у письмовій формі ( у паперовому вигляді ) шляхом вручення повістки під мій особистий підпис, продовжуючи зазначено ще раз, що не виконання наданої нею вимоги буде наявним та безумовним доказом бездіяльності працівників ВП 1 ХРУП 1 ГУНП в Харківській області з питання здійснення досудового розслідування по даній справі, а процедура службового розслідування з питання надання нею скарги вже відбувалась та за наслідками проведення службового розслідування вже було звільнено винних осіб, працівників поліції, але захисту її прав працівниками поліції не здійснено, бо досудове розслідування по заяві про вчинення кримінального правопорушення від 02.11.2020 р закрито та досудове розслідування по заяві про вчинення кримінального правопорушення від 11.06.2023 р у зв`язку із появою нових обставин не здійснюється належним чином, та наразі саме захист її порушених прав є обов`язком Національної Поліції України у даному випадку, та саме цього і не відбувається та зміна особового складу співробітників поліції ніяким чином не вирішує питання розгляду справи по суті та не призводить до кінцевого результату, бо особа, яка скоїла злочин відносно неї не притягнута до відповідальності зумовленою Кримінальним Кодексом України і як наслідок захист моїх прав органами Національної Поліції України не здійснено. Просить прийняти до розгляду надану вимогу та в межах компетенції сприяти вирішенню питанню по суті вимоги та захисту порушених прав шляхом притягнення особи, яка скоїла злочин відносно неї до відповідальності зумовленої Кримінальним Кодексом України, та проведення допиту потерпілого у визначеному нею вигляді та згідно норм чинного законодавства про стан та результати розгляду даної вимоги інформувати мене на електронну адресу [INFO] ( а. с. 173 т. № 1). 11.06.2024 року [PERSON] керівнику ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області Зіненко І.А. направлено відповідь, з якої вбачається, що у відповідь на лист від 07.06.2024 р за підписом ст. дізнавача [PERSON]., [PERSON] повідомляє, що її не влаштовує запропонований ст. дізнавчем час надання показань, бо в порушення чинного законодавства України ст. дізнавачем не враховані обставини того, що вона має статус потерпілого, який надає пояснення та показання стосовно скоєного відносно нього злочину, та також ст. дізнавач нехтує тим, що вона має статус особи із інвалідністю 1 групи з ураженням опорно-рухової здатності із повною втратою працездатності та потребую постійного догляду і її побажання, щодо способу надання показань відхилив та в порушення чинного законодавства України самостійно не визначив спосіб фіксації ним отриманих від неї пояснень та показань та тривалість процедури проведення слідчої дії та в порушення чинного законодавства України ст. дізнавпч відмовився від надання їй копії документів щодо результатів слідчої дії, яку він збирається проводити, за таких умов, вона пізніше наддасть інформацію щодо питання часу надання пояснення стосовно скоєного відносно неї злочину та стосовно особи, яка буде проводити дану слідчу дію ( а.с. 174 т. № 1). 19.03.2024 року [PERSON] керівнику ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області Зіненко І.А. направлено скаргу щодо неналежного виконання службових обов`язків працівниками ВП 1 ХРУП 1 ГУНП в Харківській області стосовно проведення досудового розслідування ЄРДР 12024226170000114 від 05.03.2024 р, з якої вбачається, щонею надано клопотання по справі від 06.03.2024 р до ВП 1 ХРУП 1 ГУНП в Харківській області, по вищезазначеному ЄРДР досудове розслідування повинен здійснювати згідно витягу ст. дізнавач [PERSON] , але в порушення чинного законодавства, зокрема ЗУ про звернення громадян та ЗУ про адміністративну процедуру досудове розслідування не проводиться та навіть відповідь на клопотання їй не надано, більш детально у додатку до цієї скарги, бо нею надано позовну заяву до Червонозаводського районного суду міста Харкова справа 646/2876/24 у якій всі факти викладені та додаток до цієї заяви від 19.03.2024 р направлено засобами електронного кабінету суду і до ГУНП в Харківській області, копії даних документів додано до цієї скарги. Просить прийняти до розгляду надану скаргу та в межах компетенції вжити заходи дисциплінарного впливу за неналежне виконання службових обов`язків працівниками Національної Поліції України та сприяти проведенню досудового розслідування згідно норм чинного законодавства, про результати розгляду скарги інформувати її на електронну адресу [INFO] ( а. с. 182 т. № 1). 06.06.2024 року [PERSON] керівнику ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області Зіненко І.А. направлено відповідь на лист від 05.06.2024 р за номером 8293/119-63808-2024з якої вбачається, що [PERSON] повідомляє, що зручний для неї час для проведення допиту - 07.06.2024р о 10 год.00 хв. за місцем мого розташування: [ADDRESS] , та додатково нагадую, що допит повинен здійснюватися виключно у письмовому вигляді без застосування допоміжних електронних засобів фіксації шляхом безпосереднього запису власноруч особою, яка буде проводити допит з її слів у паперовому вигляді у двох примірниках для кожної із сторін із підписом обох сторін після проведення допиту та вручення одного примірника допиту їй особисто, особі допит якої було здійснено, та нагадує, що допит не повинен тривати більше ніж півтори години згідно чинного законодавства України ( а. с. 185 т. № 1). 26.04.2024 року [PERSON] керівнику ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області Зіненко І.А. направлено скаргу щодо неналежного виконання службових обов`язків працівниками ВП 1 ХРУП 1 ГУНП в Харківській області стосовно проведення досудового розслідування ЄРДР 12024226170000114 від 05.03.2024 р, з якої вбачається, що нею вже було надано скаргу з цього питання від 19.03.2024 р та у відповіді на неї зазначено, що досудове розслідування здійснюється належним чином, так ось повідомляю про те, що співробітник національної поліції України, а саме ст.дізнавач [PERSON] не в змозі здійснити навіть допит потерпілого, і тепер спробуйте переконати у тому, що її претензії стосовно бездіяльності та неналежного виконання посадових обов`язків працівниками ВП 1 ХРУП 1 ГУНП в Харківській області не обґрунтовані. Починаючи із 03.11.2020 р працівники даного підрозділу здійснили лише допит потерпілого при наявності у справі все такого ж самого клопотання від неї про вжиття заходів і проведення допиту свідків та винних осіб, і вилучення документів, і проведення почеркознавчої експертизи, і здійснення запитів до контролюючих органів (які отримували звітність та на її запити надали відповідь, що такі запити повинні надійти від органів, які здійснюють досудове розслідування ) з питань по даній справі та було також рішення суду з питання бездіяльності даного підрозділу поліції та зобов`язання здійснення досудового розслідування належним чином, але натомість це рішення суду не виконано та досудове розслідування взагалі закрили і звільнили винних осіб внаслідок службової перевірки по наданій нею аналогічній скарзі з цього питання. Нею була складена заява про вчинення кримінального правопорушення відносно неї, у зв`язку із появою нових обставин 11.06.2023 р та тільки після рішення суду знову стосовно бездіяльності даного підрозділу поліції 05.03.2024 р розпочато досудове розслідування по даній справі і знову у матеріалах справи наявні клопотання від 06.03.2024 р, [PERSON] вже зазначала вище про здійснення яких саме заходів, бо її вимоги не змінювались, та знову надаються додаткові докази починаючи із 06.03.2024 р, але станом на дату надання цієї скарги вже другої поспіль ( перша була від 19.03.2024 р) по даній справі надане нею клопотання лише долучено до матеріалів справи. Разом із отриманими додатковими доказами та залишено без виконання та більш того, навіть допит потерпілого вже співробітник поліції не в змозі здійснити, так висновок : через чотири роки співробітники поліції знову не здійснюють досудове розслідування та навіть того єдиного заходу допиту потерпілого через чотири роки роботи працівники даного підрозділу поліції здійснити не в змозі, так пояснює додатково - ст.дізнавач [PERSON] навіть у електронному варіанті не спромігся здійснити допит потерпілого, бо після його останньої спроби нею була надана відповідь на питання теж в електронному вигляді від 20.04.2024 р та 24.04.2024 р цей працівник змінивши суть наданої відповіді на власний розсуд самостійно сам собі надає відповіді на свої питання з таким змістом, який повністю не відповідає змісту наданої відповіді на його питання, так ось, в даному випадку [PERSON] особа із інвалідністю 1 групи із ураженням опорно-рухової здатності із повною втратою працездатності та потребує постійного догляду і на дату надання цієї скарги нею також надана вимога до ВП 1 ХРУП 1 ГУНП в Харківській області щодо проведення допиту потерпілого за місцем її проживання із записом з її слів у письмовому вигляді ( у паперовому вигляді) у двох примірниках для обох сторін ( особи ,що здійснювала допит, та особи, яку допитували ), запис повинен здійснювати безпосередньо співробітник поліції самостійно у паперовому вигляді, бо через хворобу власноруч вона особисто здійснити запис не має можливості, саме тому допит повинен бути здійснений під запис із її слів у письмовому вигляді (паперовому вигляді ) безпосередньо за місцем проживання у двох примірниках за підписом обох сторін безпосередньо за місцем проведення допиту на дату проведення допиту із врученням одного із примірників у паперовому вигляді після здійснення допиту ( згідно чинного законодавства допит не повинен тривати більше ніж півтори години ) їй особисто під підпис, та вона заперечує проти фіксації здійснення допиту іншими засобами окрім власноручного запису допиту у письмовому вигляді (паперовому вигляді) із її слів безпосередньо співробітником поліції за місцем її проживання у двох примірниках із врученням одного примірнику у паперовому вигляді ( з наявними підписами обох сторін ) після завершення допиту, який не повинен тривати більше ніж півтори години, бо саме співробітник поліції намагався змінити зміст тексту допиту у електронному вигляді на власний розсуд і саме тому, є так само ймовірність зміни змісту допиту в разі фіксації допиту за допомогою електронних засобів ( камери відеоспостереження та диктофону ) тим же співробітником поліції на його власний розсуд , інакше кажучи , я не довіряю співробітнику поліції у даному конкретному випадку, бо саме цей співробітник поліції вже намагався змінити зміст допиту на власний розсуд , і саме тому - папір усе стерпить - це алегорія в даному випадку , тому інший варіант здійснення допиту потерпілого у даному конкретному випадку окрім допиту у паперовому вигляді відсутній , та про дату та час здійснення допиту співробітник поліції згідно чинного законодавства зобов`язаний повідомити мене у письмовій формі ( у паперовому вигляді ) шляхом вручення повістки під особистий підпис, продовжуючи зазначено ще раз, що вимога стосовно проведення допиту саме таким чином надана до даного підрозділу поліції у день надання даної скарги до ГУНП в Харківській області , та не виконання наданої мною вимоги буде наявним та безумовним доказом бездіяльності працівників ВП 1 ХРУП 1 ГУНП в Харківській області з питання здійснення досудового розслідування по даній справі , а процедура службового розслідування з питання надання мною скарги вже відбувалась та за наслідками проведення службового розслідування вже було звільнено винних осіб , працівників поліції , але захисту моїх прав працівниками поліції не здійснено , бо досудове розслідування по заяві про вчинення кримінального правопорушення від 02.11.2020р закрито та досудове розслідування по заяві про вчинення кримінального правопорушення від 11.06.2023р у зв`язку із появою нових обставин не здійснюється належним чином, та наразі саме захист її порушених прав є обов`язком Національної Поліції України у даному випадку , та саме цього і не відбувається та зміна особового складу співробітників поліції ніяким чином не вирішує питання розгляду справи по суті та не призводить до кінцевого результату, бо особа, яка скоїла злочин відносно неї не притягнута до відповідальності зумовленою Кримінальним Кодексом України і як наслідок захист моїх прав органами Національної Поліції України не здійснено. Прошу прийняти до розгляду надану скаргу та в межах компетенції сприяти вирішенню питанню по суті скарги захисту порушених прав шляхом притягнення особи, яка скоїла злочин відносно неї до відповідальності зумовленої Кримінальним Кодексом України, та згідно норм чинного законодавства про стан та результати розгляду даної скарги інформувати на електронну адресу [INFO] ( а. с. 186 - 187 т. № 1). 06.03.2024 року [PERSON] керівнику ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області Зіненко І.А. направлено клопотання по справіЄРДР 12024226170000114 від 05.03.2024 р, з якого вбачається, що [PERSON] є особою із інвалідністю 1 групи із ураженням опорно-рухової здатності, тому при фіксації наданих показань при виїзді за місцем реєстрації ст.дізнавачу [PERSON] доведеться робити власноруч у двох примірниках з її слів, з огляду на стан здоров`я та з метою більш раціонального використання часу просить ст.дізнавача [PERSON] заздалегідь у електронному вигляді скласти з її слів протокол допиту та роздрукувати його у двох примірниках та у разі додання будь-яких відомостей вже при виїзді за місцем реєстрації власноруч з її слів зафіксувати їх у двох примірниках та після підписання один примірник надати їй. Просить долучити до розгляду справи докази, які вже наявні у матеріалах справи провадження якої було відкрито згідно наданої нею заяви про вчинення кримінального правопорушення від 02.11.2020 р та станом на дату відкриття нового провадження 05.03.2024 р попереднє провадження закрито, але всі надані докази та перелік свідків із зазначенням адрес та телефонів ( яких потрібно допитати ) наявні у матеріалах справи та направляти їх ще раз немає сенсу. Просить провести почеркознавчу експертизу на предмет підтвердження підпису [PERSON] у документах , які наявні у неї особисто, у зв`язку саме з тим, що нею виконувалась робота бухгалтера по підприємству керівником якого і є [PERSON] та документи стосуються фінансово-господарської діяльності підприємства. Просить провести вилучення документів ТОВ Харківська деревообробна компанія, які саме підтверджують, що бухгалтерську роботу виконувала саме вона, але якраз через відсутність письмової угоди зі нею на виконання даних робіт підпис документів здійснював [PERSON] , а доказ та обґрунтованість того, що документи складені нею, може надати додатково при допиті або наданням пояснень з цього питання. Просить провести допит осіб, які є свідками згідно вищезазначеного переліку та просить провести допит [PERSON] з предмету заяви. Просить провести заходи, щодо надання переліку працівників охорони приміщення разом із їх фотокартками, оренду офіса у якому здійснювало ТОВ Харківська деревообробна компанія, бо саме працівниками охорони фіксувались у окремому журналі надані нею документи посвідчення особи та видавалися листи перепустки під час її безпосередньо перебування у офісі вищезазначеного підприємства для виконання бухгалтерської роботи, але лише по наданим фотокарткам вона може точно зазначити кого із працівників охорони треба допитати у якості свідків та долучити до матеріалів справи копії виписок із журналів перепусток. Також у якості долучення доказів додає копію паспорта [PERSON] .. Також нею був направлений запит до ДПС України про надання інформації стосовно підприємства та згідно отриманої відповіді зазначено, що такий запит може бути зроблений органами Національної Поліції України у разі проведення досудового розслідування, тому просить надати запит до ДПС України стосовно того: із яких електронних адрес та IP-адрес ними отримувалася звітність по даному підприємству та ФОП зазначеним у переліку , яких потрібно допитати у якості свідків , бо звітність стосовно фінансово-господарської діяльності цих ФОП складалася та направлялася до ДПС України саме мною із моєї електронної адреси та IP-адреси та також просить надати запит щодо отримання інформації про фінансовову- господарську діяльність ТОВ Харківська деревообробна компанія за перід з 01.04.2021р по 31.12.2023р , тому що за цей період [PERSON] звертався до суду з питання повернення придбаних підприємством основних засобів та отримання коштів , та рішення справи скінчилося укладанням мирової угоди та на рахунки підприємства повинні були надійти грошові кошти у сумі 185 000 грн, що є свідченням того що у [PERSON] була можливість виконати зобов`язання стосовно укладання з нею письмової угоди та сплати їй заробітну плату на той час і попереднє провадження не було закрито. [PERSON] відмовлявся і відмовляється від мирного врегулювання спору і добровільного виконання зобов`язань. Також просить надати запит у банки стосовно руху коштів по даному підприємству по вищезазначеному питанню за період із 01.04.2021 р по 31.12.2023 р , а у яких банках відкрито рахунки підприємства, це повинно бути у інформації ДПС України, куди вона просила надати запит вище. Також у якості доказів нею буде пере направлено електронне листування між нею та [PERSON] , яке є доказом виконання нею бухгалтерської роботи, тому просить долучити їх до матеріалів справи та враховувати при розгляді справи. Також нею отримано лист від ГУ Статистики у Харківській області тому що саме вона зі своєї електронної адреси зареєстрована у кабінеті респондента по даному підприємству і саме вона складала і направляла звіти до кабінету респондента статистики зі своєї електронної адреси , копію даного листа додає у якості доказу, та просить долучити до матеріалів справи та враховувати при розгляді справи, та також просить надати запит у ГУ Статистики у Харківській області по цьому листу, бо розсилку даного листа зроблено саме на її електронну адресу саме по підприємству ТОВ Харківська деревообробна компанія згідно переліку, для підтвердження наданих нею даних. Просить прийняти до розгляду надане клопотання та про стан та результати розгляду інформувати її на електронну адресу [INFO] ( а. с. 188 т. № 1). 17.06.2024 року [PERSON] керівнику ГУНП в Харківській області генералу поліції Тимошко В.В. направлено скаргу щодо неналежного виконання службових обов`язків працівниками ВП 1 ХРУП 1 ГУНП в Харківській області стосовно проведення досудового розслідування ЄРДР 12024226170000114 від 05.03.2024 р, працівниками ГУНП в Харківській області, які здійснюють контроль з вищезазначеного питання за результатами надання нею скарг ( а. с. 189- 190 т. № 1). Згідно відповіді відділу поліції №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області від 19.07.2024 №10807/119-63/01/08-2024 вбачається, що сектором дізнання відділу поліції № 1 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 120242226170000114 від 05.03.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172 Кримінального Кодексу України. Досудовим розслідуванням встановлено, що 04.03.2024 до чергової частини ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області надійшла ухвала слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова щодо зобов`язання уповноважених осіб ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактом заяви громадянки [PERSON] , [INFO] , про те, що в період часу з жовтня 2018 року по березень 2020 року посадовими особами ТОВ "Харківська деревообробна компанія" порушено щодо потерпілої законодавство про працю (ІТС ІПНПУ №2273 від 04.03.2024). 05.03.2024 за вищевказаним фактом до ЄРДР внесено відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172 КК України тобто незаконного звільнення працівника з роботи з особистих мотивів. 05.03.2024 здійснювати досудове розслідування вищевказаного кримінального провадження доручено старшому дізнавачу СД ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області старшому лейтенанту поліції [PERSON]. 12.06.2024 створено групу дізнавачів уповноважених на здійснення досудового розслідування вищевказаного кримінального провадження у складі: старшого дізнавача СД ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції [PERSON] та дізнавача СД ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції [PERSON]. У ході проведення досудового розслідування встановлено та допитано в якості свідка директора ТОВ "Харківська деревообробна компанія" [PERSON] , [INFO] , з показів якого вбачається, що на підставі наказу (розпорядження) № 3 заявниця [PERSON] з 09.11.2017 приступила до виконання обов`язків на посаді головного бухгалтера ТОВ "Харківська деревообробна компанія" за сумісництвом. Місце основної роботи [PERSON] не вказувала. На вищевказаній посаді остання перебувала до того, як 05.11.2018 подала написано власноручно заяву на звільнення. Також, [PERSON] повідомив, що не заперечував проти звільнення [PERSON] , бо має думку, що у останньої наявні проблеми з психікою. З показів [PERSON] , [PERSON] декілька раз брала в кредит грошові кошти в установах, які спеціалізуються на мікрозаймах, де в контактах вказувала особистий номер телефону [PERSON] . Працівники вищевказаних установ неодноразово телефонували останньому стосовного кредитів [PERSON] . Крім того, [PERSON] додав, що після звільнення за власним бажанням, [PERSON] припинила виконувати обов`язки за посадою, але за власним бажанням неодноразово приходила на колишнє робоче місце та повідомляла, що хоче якусь документацію привести в порядок, але [PERSON] повідомив, що на його думку [PERSON] приходила, щоб з попереднього місця роботи, незаконно забрати робочий ноутбук та деяку документацію фірми. На запит дізнавача [PERSON] надав завірені належним чином копії документів, а саме: наказу про прийняття на роботу [PERSON] , заяви [PERSON] про звільнення та розрахункового листа [PERSON] . З показів [PERSON] , розрахунковий лист складено особисто [PERSON] на момент звільнення та відповідно до цього листа її виплачено гроші перед звільненням. Неодноразово [PERSON] направлялися запити від дізнавачів, уповноважених на проведення досудового розслідування щодо проведення з останньою допиту в якості потерпілої за адресою мешкання останньої у зв`язку зі станом здоров`я, з ініціативи [PERSON] [PERSON] у відповідях на запити дізнавачів вказує вимоги для проведення допиту та не повідомляє точної дати проведення допиту. 07.06.2024 за вх. № О-146 на електронну пошту ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області отримано лист [PERSON] від 06.06.2024, в якому повідомлялося про зручний для заявниці час - 07.06.2024 о 10:00, але підготуватися та прибути на допит у цей час виявилося неможливим. З Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12020225060000525 від 03.11.2020 року вбачається, що 02.11.2020 до ЧЧ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заява про те, що підприємство ТОВ « Харківська деревообробна компанія не виплатила заробітну плату гр. [PERSON] ..Правова кваліфікація правопорушення ч. 1 ст. 172 Кримінального Кодексу України ( а. с. 228-229 т. № 1). Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 09.01.2025 року задоволено частково скаргу [PERSON] на бездіяльність уповноважених осіб ГУНП в Харківській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань в порядку ст.303 КПК України. Зобов`язано уповноважених осіб ГУНП в Харківській області протягом 24 годин з моменту отримання копії ухвали в порядку ст.214 КПК України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою [PERSON] від 14.10.2024 про вчинення кримінального правопорушення, розпочати досудове розслідування та надати витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань ( а. с. 5-10 т. № 5). Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтями 12, 81 ЦПК України закріплено обов`язок кожної сторони довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Обставини, які визнані учасниками справи, не підлягають доказуванню. Як зазначалося, відповідач не визнав обставини спричинення матеріальної та моральної шкоди позивачці, а отже на позивачку покладається обов`язок їх довести. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст.2 ЦПК України). Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч.1 ст.16 ЦК України). Відповідно до вимог п.п.8, 9 ч.2 ст.16 ЦК України, способом захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Щодо позовних вимог про стягнення моральної шкоди, суд встановив наступне. Так, правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України «Про Національну поліцію». Згідно зі ст. 19 Закону, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом. Держава відповідно до закону відшкодовує шкоду, завдану фізичній або юридичній особі рішеннями, дією чи бездіяльністю органу або підрозділу поліції, поліцейським під час здійснення ними своїх повноважень. Як вбачається з матеріалів справи, позивач не навів належних та допустимих доказів внаслідок чого їй була заподіяна моральна шкода, а також доказів того, що дізнавачі ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області вийшли за межі наданих їм повноважень або діяли у непередбачений законом спосіб. Визначення моральної шкоди міститься зокрема у ст. 23 ЦК України та у постанові Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», згідно з якими під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Як передбачено абз. 2 п. 5 зазначеної постанови Пленуму Верховного Суду України обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд повинен з`ясувати чим підтверджується факт завдання потерпілому моральних чи фізичних страждань, за яких обставин і якими діями (бездіяльністю) вони завдані, ступінь вини заподіювача, яких моральних чи фізичних страждань зазнав потерпілий, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі він оцінює пов`язані з ними витрати та з чого при цьому виходить. В деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Таким чином, позивач має довести не лише протиправність поведінки відповідача, але й наявність самої моральної шкоди та причинний зв`язок між поведінкою відповідача та заподіяною шкодою. Проте, позивачем до суду не надано належних доказів на підтвердження заподіяння їй відповідачем моральної шкоди у вигляді моральних чи фізичних страждань, погіршення стану здоров`я, порушення нормальних життєвих зв`язків та стосунків з оточуючими людьми тощо, а також не зазначено з яких саме міркувань моральна шкода визначена у сумі 47 220,00 гривень. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи (частина 2 статті 23 ЦК України). Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості (частина 3 статті 23 ЦК України). Так, згідно із правовою позицією Пленуму Верховного Суду України, викладеною у постанові від 31.03.1995 № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», моральною шкодою є втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Крім того, Верховний Суд України у вищевказаній постанові Пленуму зазначає, що в позовній заяві про відшкодування моральної шкоди повинні бути зазначені обставини того, у чому полягає моральна шкода, якими діями, рішеннями вона завдана та якими доказами вона підтверджена. Факт заподіяння шкоди доводить позивач. Зокрема, потрібно з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачу моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Відповідно до постанови Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 04.07.2018 по справі № 614/2328/17 обов`язковим доказом для визначення наявності факту завдання позивачу моральної шкоди має бути судовий документ про визнання протиправності дій органу, яким її завдано. До позовної заяви не надано належних доказів, які б підтверджували факт заподіяння позивачу моральних страждань, втрат немайнового характеру, доказів необхідності застосування додаткових зусиль для нормалізації життєвих зв`язків і відновлення стосунків з оточуючими людьми, як і доказів втрати чи погіршення таких зв`язків через діяльність або бездіяльність посадових осіб органу державної влади при здійсненні ними своїх повноважень, про те, що завдана шкода його діловій репутації. У постанові Верховного Суду від 10.04.2019 у справі № 464/9789/17, вказано, що адекватне відшкодування шкоди, зокрема й моральної, за порушення прав людини є одним із ефективних засобів юридичного захисту. Моральна шкода полягає у стражданні або приниженні, яких людина зазнала внаслідок протиправних дій. Страждання і приниження - емоції людини, змістом яких є біль, мука, тривога, страх, занепокоєння, стрес, розчарування, відчуття несправедливості, тривала невизначеність, інші негативні переживання. Порушення прав людини чи погане поводження із нею з боку суб`єктів владних повноважень завжди викликають негативні емоції. Проте, не всі негативні емоції досягають рівня страждання або приниження, які заподіюють моральну шкоду. Оцінка цього рівня залежить від усіх обставин справи, які свідчать про мотиви протиправних дій, їх інтенсивність, тривалість, повторюваність, фізичні або психологічні наслідки та, у деяких випадках, стать, вік та стан здоров`я потерпілого. Виходячи із загальних засад доказування, у справах про відшкодування моральної шкоди, завданої органами державної влади та органами місцевого самоврядування, позивач повинен довести, які саме дії (рішення, бездіяльність) спричинили страждання чи приниження, яку саме шкоду вони заподіяли і який її розмір, а суд, оцінивши обставин справи, повинен встановити чи мали дії (рішення, бездіяльність) відповідача негативний вплив, чи досягли негативні емоції позивача рівня страждання або приниження, встановити причинно-наслідковий зв`язок та визначити співмірність розміру відшкодування спричиненим негативним наслідкам. Оскільки позивачем не підтверджено доказами заподіяння їй моральної шкоди, то підстави для її відшкодування відсутні. Що стосується позовної вимоги про відшкодування упущеної вигоди, суд зазначає наступне. Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Цивільно-правова відповідальність юридичної або фізичної особи за завдану майнову шкоду на підставі статті 1166 ЦК України настає за умови доведеності всіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме наявність шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою та вина в заподіянні шкоди. Отже, для відшкодування шкоди за правилами ст.1166 ЦК необхідно довести такі факти: а) неправомірність поведінки особи; б) наявність шкоди, під якою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого (мова йдеться про реальні збитки та упущену вигоду - ст.22 ЦК України); в) прямий причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою; г) вина завдавача шкоди, за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини. Наявність всіх вищезазначених умов одночасно є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування завданої шкоди. Позивачкою на підтвердження неправомірних дій відповідача належних та допустимих доказів, тобто таких, що містять інформацію щодо предмета доказування, таких що можуть бути підтверджені певними засобами доказування, не надано. Наявні в матеріалах справи запити та відповіді з органами Національної поліції підтверджують факт проведення досудового розслідування по кримінальному провадженню внесеному до ЄРДР за № 12024226170000114 від 05.03.2024 р. Проте, вказані документи, не можуть вважатися доказами, в розумінні ст.77 ЦПК України, оскільки не підтверджують ані неправомірної поведінки саме відповідача, ані його вини, ані причинного зв`язку між протиправною поведінкою та спричиненою шкодою. Крім того, частина листувань, долучених позивачкою до позову, стосується подій, що відбувались раніше та не стосується предмета даного позову. З приводу розміру матеріальної шкоди, а саме упущеної вигоди у сумі 75 414,00 грн, також слід зазначити, що він не доведений позивачкою допустимими доказами, якими можуть бути чеки про понесені витрати, довідки про вартість майна та інше, а не розрахований нею самостійно виходячи із власної оцінки збитків. Таким чином, враховуючи спірні цивільно-правові відносини між учасниками справи, які вирішуються тільки в судовому порядку, суд оцінивши достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, вимоги норм матеріального та процесуального права, вважає, що позовні вимоги про відшкодування матеріальної шкоди, а саме упущеної вигоди також не підлягають задоволенню за недоведеністю. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі Закону України «Про судовий збір» позивач звільнена від сплати судового збору. Згідно з ч. 6 ст. 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Враховуючи вище викладене суд вважає, що судові витрати у справі необхідно віднести за рахунок держави. Згідно ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Оцінюючи аргументи, викладені в позові, суд в тому числі керується прецедентною практикою Європейського суду з прав людини, а саме п. 23 Рішення Європейського суду з прав людини від 18.07.2006 (заява №63566/00) «Пронін проти України» зазначено, що п. 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Outcome: dismissed