Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-20 00:00:00

І. Короткий зміст позовних вимог Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , третя особа державний нотаріус Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області Богунова Надія Валентинівна, в якому просить визнати об`єктом спільної сумісної власності подружжя житловий будинок з надвірними будівлями [ADDRESS] . Визнати право власності \~ [PERSON] на частин житлового будинку [ADDRESS] загальною площею 91,90 кв.м. з надвірними будівлями та 3/4 частини земельної ділянки, кадастровий номер 6325110700:00:105:0002, площею 0,1124 га, розташованих по [ADDRESS] шляхом виділення частки зі спільної сумісної власності подружжя та визначення обов`язкової частки у спадщині, після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Свої вимоги обгрунтовує тим, що [INFO] помер її чоловік [PERSON] . З 27 липня 1974 року та по день його смерті, [INFO] , вони перебували у зареєстрованому шлюбі. Після смерті чоловіка відкрилась спадщина у вигляді житлового будинку загальною площею 91,9 кв. м. з надвірними будівлями та земельної ділянки до нього площею 0,1124 га, кадастровий номер 6325110700:00:105:0002, які розташовані за адресою: [ADDRESS] . Спадщину вона прийняла, проживає у зазначеному житлового будинку, утримує його та земельну ділянку у належному стані. 01 липня 2020 року у встановлений законом спосіб та строк вона звернулася до Харківської районної Державної нотаріальної контори Харківської області із заявою про прийняття спадщини після смерті чоловіка [PERSON] . Заведено спадкову справу №491/2020, в спадковому реєстрі №66041759. Постановою державного нотаріуса Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області Богунової Н.В. від 18 серпня 2020 року вих. № 2499/02.31 їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, повідомлено, що 06 січня 2012 року за реєстром №20 приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Поляковою Л.О. посвідчено заповіт [PERSON] на все майно, яка належало йому на день смерті на ім`я [PERSON] , [INFO] . Проте, відповідно до ст. 1241 ЦК України, вона, [PERSON] , має право на обов`язкову частку у спадщині незалежно від змісту заповіту, оскільки на день смерті заповідача (з 23.02.2010 та довічно) вона є непрацездатною особою за віком, вдовою спадкодавця. Заяви від інших спадкоємців до матеріалів спадкової справи у нотаріуса не надходили. Інших, крім зазначеної спадкоємиці [PERSON] , а також дітей померлий [PERSON] не мав. Рішенням виконкому Мерефянської міської ради народних депутатів №23 від 08.12.1977 року було дозволено перебудову житлового будинку [ADDRESS] , та оформлення технічної документації. Відповідно до рішення виконкому Мерефянської міської ради народних депутатів від 08.08.1989 року старий будинок було знесено та побудовано новий, який був прийнятий комісією виконкому в експлуатацію. Зазначеним рішенням було оформлено право особистої власності на новозбудований будинок та 14.08.1989 видано свідоцтво про право власності на ім`я мого померлого чоловіка [PERSON] . Зазначене збільшення та покращення майна сталося, у тому числі, внаслідок моїх трудових та грошових затрат. Весь час перебування зі спадкодавцем у шлюбі я працювала. Маю загальним трудовий стаж 43 роки 2 місяці 29 днів. Крім житлового будинку з надвірними будівлями померлому [PERSON] належала земельна ділянка на підставі свідоцтва про право власності від 14.10.2003 року, виданого на підставі рішення Мерефянської міської ради від 04.07.2003 року загальною площею 0,1124 га, кадастровий номер 6325110700:00:105:0002, на якій розташований спірний житловий будинок. Оскільки на момент смерті чоловіка [PERSON] вони перебували у шлюбі, вона була і є непрацездатною особою за віком, виходячи із зазначених норм законодавства, за відсутності заповіту вона б успадкувала за законом усе майно, що належало померлому чоловіку. За наявності заповіту, складеного на користь іншої особи, вона має право вимагати виділення 1/2 частки дружини зі спільного майна подружжя в силу ст. 62 СК України та 1/2 обов`язкову частку в спадкуванні в силу ст.1241 ЦК України, як непрацездатна вдова. Зазначає, що після виділу її частки у спільному майні подружжя спадкове майно, на яке розповсюджується дія заповіту, становитиме не весь житловий будинок та земельну ділянку, а 1/2 частки житлового будинку та 14 частки земельної ділянки, на якій розташований зазначений житловий будинок. Відтак, обов`язкова частка у спадщині, як непрацездатної вдови, становитиме 1/2 від спадкового майна. Всього з її обов`язковою часткою та часткою у спільному майні подружжя їй належить 3/4 частки житлового будинку [ADDRESS] та 3/4 частки земельної ділянки, площею 0,1124 га, кадастровий номер 6325110700:00:105:0002, на якій розташований зазначений житловий будинок .За вказаних обставин позивач звернулася до суду з даним позовом. ІІ. Позиції інших учасників справи Представником відповідачки [PERSON] - адвокатом Шевченко Д.В. до суду подано відзив на позовну заяву, в якому він зазначив, про часткове визнання позову. Відповідачка [PERSON] заперечує в повному обсязі проти визнання об`єктом спільної сумісної власності подружжя житловий будинок з надвірними будівлями [ADDRESS] , з огляду на те, що спірний житловий будинок належав в рівних частинах [PERSON] та його матері [PERSON] .. В подальшому мати спадкодавця - [PERSON] 08.12.1989 подарувала частину спірного будинку своєму сину спадкодавцю [PERSON] .. Відповідачка вважає, що позивачка не надала доказів своєї участі в перебудові будинку та істотного збільшення його вартості, позивачка та спадкодавець перебуваючи в шлюбі на день смерті проживали окремо, обставини їх подружнього життя зазначені недостовірно, подружжя не вело спільного господарства, не підтримували стосунки з 2007 року, дітей у подружжя не було, позивачка не брала участі у похованні померлого спадкодавця [PERSON] . Відповідачка [PERSON] вважає, що позовна вимога про визнання права власності \~ [PERSON] на частин житлового будинку [ADDRESS] загальною площею 91,90 кв.м. з надвірними будівлями та 3/4 частини земельної ділянки, кадастровий номер 6325110700:00:105:0002, площею 0,1124 га, розташованих по [ADDRESS] шляхом виділення частки зі спільної сумісної власності подружжя та визначення обов`язкової частки у спадщині, після смерті [PERSON] підлягає частковому задоволенню, а саме: обов`язкова частка позивачки у спадщині має бути зменшена до 1/3 частини. Третя особа - державний нотаріус Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області Богунова Надія Валентинівна, надала суду заяву про розгляд справи без її участі, при вирішення спору покладається на розсуд суду. ІІІ. Рух справи. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 17 вересня 2020 року заяву позивача [PERSON] про забезпечення позову у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа державний нотаріус Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області Богунова Надія Валентинівна про визнання права власності про забезпечення позову задоволено. Заборонено державному нотаріусу Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області Богуновій Надії Валентинівні видавати свідоцтво про право на спадщину, яка відкрилася після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 02 жовтня 2020 року позов [PERSON] до [PERSON] , третя особа державний нотаріус Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області Богунова Надія Валентинівна про визнання права власності прийнято до розгляду та відкрито провадження в цивільній справі за правилами загального позовного провадження. Призначено дату проведення підготовчого судового засідання в приміщенні Харківського районного суду Харківської області. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 15 квітня 2021 року \~заяву представника позивача [PERSON] - адвоката Моісеєнко О.О. про витребування доказів задоволено. Витребувано від Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області (61052, м.Харків, вул. Євгена Котляра, б. 4): - копію спадкової справи № 491/2020, в спадковому реєстрі № 66041759, заведену після померлого [INFO] [PERSON] ; -витяг з Державного реєстру нерухомого майна про реєстрацію права власності на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] ; -витяг з Державного земельного кадастру про приватизовану [PERSON] земельну ділянку площею 0,1124 га, розташовану за адресою: [ADDRESS] . Витребувати від КП «Харківське районне бюро технічної інвентаризації» (фактична адреса: 62416, Харківська обл. Харківський район, смт. Пісочин вул. Крупської, 15): -копію інвентаризаційної справи об`єкту нерухомого майна - житлового будинку [ADDRESS] . Витребувано від Виконавчого комітету Мереф`янської міської ради Харківського району (62472. Харківська обл.. Харківський р-н, м. Мерефа, вул. Дніпропетровська, буд.213): копію\~рішення Мереф`янської\~міської ради\~народних депутатів\~Харківського району\~від 08.08.1989\~року «Про\~оформлення права\~власності на\~будинок [ADDRESS] ». Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 15 квітня 2021 року \~ заяву представника відповідача - адвоката Шевченко Д.В. про витребування доказів задоволено. Витребувано з ВІДДІЛУ ОБЛІКУ ТА МОНІТОРИНГУ ІНФОРМАЦІЇ ПРО РЕЄСТРАЦІЮ МІСЦЯ ПРОЖИВАННЯГОЛОВНЕ УПРАВЛІННЯ ДМС УКРАЇНИ В ХАРКІВСЬКІЙ ОБЛАСТІ інформацію про дату зняття з реєстрації місця проживання [PERSON] , [INFO] за адресою [ADDRESS] . Якщо реєстрацій зняття з реєстрації місця проживання було декілька, то надати інформацію про всі дати таких реєстрацій. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 07 вересня 201 року заяву представник позивача - адвокат Моісеєнко О.О. про призначення оціночно - будівельної задоволено. Призначено по справі судову оціночно - будівельну експертизу, проведення експертизи доручено експертам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» Міністерства юстиції України. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 23 лютого 2024 року поновлено провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа державний нотаріус Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області Богунова Надія Валентинівна про визнання права власності. Клопотання представника позивача - адвокат Моісеєнко О.О. про призначення оціночно - будівельної задоволено. Призначено по справі судову оціночно - будівельну експертизу, на вирішення якої поставити питання: 1.Якою була ринкова вартість житлового будинку [ADDRESS] станом на 27 липня 1974 року?2.Якою стала ринкова вартість житлового будинку [ADDRESS] станом на 30 січня 2020 року?3.Чи відбулось істотне збільшення вартості зазначеного житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами, в період з 27 липня 1974 року по 30 січня 2020 року? 4.За\~рахунок чого\~відбулось істотне\~збільшення вартості\~житлового будинку\~ [ADDRESS] (збільшення\~загальної та\~житлової площі,\~проведення ремонтних/будівельних\~робіт,\~реконструкції,\~газопостачання,\~водопостачання,\~водовідведення,\~внутрішнього облаштування\~тощо)?\~Змінено експертну\~установу,\~якій доручено\~проведення експертизи,\~а саме\~ННЦ «Інститут\~судових експертиз\~ім.\~засл.\~проф.\~М.С.Бокаріуса»\~на Харківський\~науково-дослідний\~експертно-криміналістичний\~центр МВС\~України (адреса:\~улиця Ковтуна,\~34,\~Харків,\~Харківська область,\~61191).\~Проведення експертизи\~доручено експертам\~Харківського науково-дослідного\~експертно-криміналістичного\~центру МВС\~України (адреса:\~улиця Ковтуна,\~34,\~Харків,\~Харківська область,\~61191).\~Провадження у\~справі\~за\~позовом [PERSON] \~до [PERSON] ,\~третя\~особа\~державний нотаріус\~Харківської\~районної\~державної нотаріальної\~контори\~Харківської\~області Богунова\~Надія\~Валентинівна\~про визнання\~права\~власності зупинено на час проведення експертизи. 18 червня 2024 року цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа державний нотаріус Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області Богунова Надія Валентинівна про визнання права власності повернута до суду із повідомленням про неможливість надання висновку експерта від 10 червня 2024 року №СЕ-19/121-24/9524. Зі змісту повідомлення вбачається, для вирішення запитань, поставлених перед судовим експертом, відповідно до статті 72 ЦПК України 25.04.2024 на адресу суду надіслано клопотання (вих.№ 19/121/18-7554-2024) про надання додаткових матеріалів та забезпечення обстеження, а саме: 1)Уточнити питання 1 ухвали суду, а саме: визначати ринкову вартість домоволодіння за адресою: [ADDRESS] необхідно з урахуванням технічного стану на 27.07.1974р.чи період часу складає 27.07.1974р. (оскільки для порівняння вартості необхідний один проміжок часу); 2)Надати технічний паспорт на домоволодіння станом на 27.07.1974р. (оскільки він відсутній в матеріалах справи) або вказати які будівлі та споруди знаходились на земельній ділянці за адресою: [ADDRESS] їх площа та технічний стан (по кожній споруді окремо) в зазначений період часу; 3)Надати технічний паспорт на домоволодіння станом на 30.01.2020р. (оскільки він відсутній матеріалах справи) або вказати які будівлі та споруди знаходилися на земельній ділянці за адресою [ADDRESS] їх площа та технічний стан (по кожній споруді окремо) в зазначений період часу; 4)Надати згоду на обробку персональних даних [PERSON] ; 5)Надати копію квитанції про оплату експертизи; 6) Забезпечити прибуття експерта, належні умови праці та огляд об`єкту дослідження у разі надання вищеперелічених матеріалів та сплати вартості експертизи за адресою: [ADDRESS] . Повідомити сторони, що проведення огляду відбудеться 05.06.2024 в першій половині дня. Станом на 10.06.2024 на адресу Харківського НДЕКЦ додаткові матеріали згідно направленого клопотання не надходили. Вартість експертизи не сплачена у зв`язку з чим огляд проведений не був. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 30 липня 2024 року повторно направлено цивільну справу позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа державний нотаріус Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області Богунова Надія Валентинівна про визнання права власності експертам Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (адреса: улиця Ковтуна, 34, Харків, Харківська область, 61191 для проведення судової оціночно - будівельної експертизи, призначеної ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 23 лютого 2024 року. Провадження у справі на час проведення судової експертизи за ухвалою суду від 23 лютого 2024 року зупинено. У підготовчому засіданні 25 лютого 2025 року поновлено провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа державний нотаріус Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області Богунова Надія Валентинівна про визнання права власності. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 25 лютого 2025 року підготовче провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до\~ [PERSON] ,\~третя особа\~державний нотаріус\~Харківської районної\~державної нотаріальної\~контори Харківської\~області Богунова\~Надія Валентинівна\~про визнання\~права власностізакрито. Призначено цивільну справу за позовом [PERSON] до\~ [PERSON] ,\~третя особа\~державний нотаріус\~Харківської районної\~державної нотаріальної\~контори Харківської\~області Богунова\~Надія Валентинівна\~про визнання\~права власностідо судового розгляду по суті. ІV.Обставини встановлені судом [INFO] помер спадкодавець- чоловік позивачки [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 03.02.2020 року Виконавчим комітетом Мерефянської міської ради Харківського району Харківської області. З 27 липня 1974 року та по день його смерті ( [INFO] ) тобто 45 років 6 місяців позивачка [PERSON] та спадкодавець [PERSON] перебували у зареєстрованому шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу від 27.01.1974 серії [NUMBER] , запис в книзі реєстрації шлюбів № 185. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді житлового будинку загальною площею 91,9 кв.м. з надвірними будівлями та земельної ділянки до нього площею 0,1124 га, кадастровий номер\~6325110700:00:105:0002,які розташовані за адресою: [ADDRESS] . За цей час перебування в шлюбі майно - житловий будинок [ADDRESS] , істотно збільшився у своєму розмірі та у вартості. А саме: рішенням виконкому Мерефянської міської ради народних депутатів №23 від 08.12.1977 року було дозволено перебудову житлового будинку [ADDRESS] , та оформлення технічної документації. Відповідно до рішення виконкому Мерефянської міської ради народних депутатів від 08.08.1989 року старий будинок було знесено та побудовано новий, який був прийнятий комісією виконкому в експлуатацію. Зазначеним рішенням було оформлено право особистої власності на новозбудований будинок та 14.08.1989 видано свідоцтво про право власності на ім`я померлого чоловіка позивачки [PERSON] .. До новозбудованого будинку було проведено каналізацію, у дворі зроблено вигрібну яму, споруджено свердловину, проведено газопостачання, старий паркан замінено на новий, побудовано літню кухню, сарай, погріб під одною крівлею. Зазначене збільшення та покращення майна сталося, у тому числі, внаслідок трудових та грошових витрат позивачки [PERSON] , яка під час перебування в шлюбі зі спадкодавцем працювала, має загальний трудовий стаж 43 роки 2 місяці 29 днів, що підтверджується довідкою ГУ Пенсійного фонду України в Харківській області №899/0219-20 від 26.05.2020 та записами у трудовій книжці. Відповідно до з висновку експерта Харківського НДЕКЦ від 10.01.2025 № СЕ 19/121-24/22951, складеного за результатом проведення судової оціночно- будівельної та будівельно-технічної експертизи на день укладення шлюбу між спадкодавцем [PERSON] та позивичкою [PERSON] ( 27 липня 1974 року) вартість спірного домоволодіння становила 70\~219 грн. Станом на день відкриття спадщини та смерті чоловіка позивачки [PERSON] вартість спірного майна становила 291845 грн. Різниця між вартістю зазначеного будинку складає 221\~626 грн. Збільшення вартості житлового будинку [ADDRESS] відбулося за рахунок проведення реконструкції житлового будинку, а саме збільшення загальної площі та проведення інженерних комунікацій (газопостачання, водопостачання, водовідведення). Окрім житлового\~будинку з\~надвірними будівлями\~померлому [PERSON] \~належала земельна\~ділянка на\~підставі свідоцтва\~про право\~власності від\~14.10.2003\~року,\~виданого на\~підставі рішення\~Мерефянської міської\~ради від\~04.07.2003\~рокузагальною площею 0,1124 га, кадастровий номер 6325110700:00:105:0002, на якій розташований спірний житловий будинок. Позивачка [PERSON] спадщину прийняла, що підтверджується Актом про встановлення факту (обстеження) домоволодіння від 10.06.2020 р., засвідченого виконавчим комітетом Мерефянської міської ради, 01 липня 2020 року у встановлений законом спосіб та строк звернулася до Харківської районної Державної нотаріальної контори Харківської області із заявою про прийняття спадщини після смерті мого чоловіка [PERSON] . Заведено спадкову справу - у нотаріуса №491/2020, в спадковому реєстрі №66041759, що підтверджується Витягом про реєстрацію у Спадковому реєстрі №60747701 від 01.07.2020 року. Постановою державного нотаріуса Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області Богуновою Н.В. від 18 серпня 2020 року вих. № 2499/02.31 позивачці [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину та повідомлено, що 06 січня 2012 року за реєстром №20 приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Поляковою Л.О. посвідчено заповіт [PERSON] на все майно, яка належало йому на день смерті на ім`я відповідачки - [PERSON] , [INFO] . Пунктом 23\~постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України №\~7\~від 30.05.2008\~«Про судову\~практику у\~справах про\~спадкування» передбачено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.\~ Заяви від інших спадкоємців до матеріалів спадкової справи у нотаріуса не надходили. Інших, окрім зазначеної спадкоємиці [PERSON] , а також дітей померлий [PERSON] не мав. V.Норми права, що підлягають застосуванню до спірних правовідносин Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (стаття 1216 ЦК України). Відповідно до ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з\~положеннями ст.1220\~ЦК України\~спадщина відкривається\~внаслідок смерті\~особи або\~оголошення її\~померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46\~цього Кодексу). Відповідно до ч.1 ст.1223 ЦК України , право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті (ст.1233 ЦК України). Заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. ( ст.1235 ЦК України) Згідно з ч.1 ст. 1241 ЦК України, малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка). Відповідно до ч.1ст. 62 СК України якщо майно дружини, чоловіка за час шлюбу істотно збільшилося у своїй вартості внаслідок спільних трудових чи грошових затрат або затрат другого з подружжя, воно у разі спору може бути визнане за рішенням суду об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Аналіз положень статей 57 та 62 СК України дає підстави для висновку про те, що стаття 57 цього Кодексу визначає правила віднесення майна до об`єктів особистої приватної власності одного з подружжя, тоді як стаття 62 цього Кодексу встановлює спеціальні умови, з настанням яких визначені попередньою нормою об`єкти особистої приватної власності одного з подружжя можуть бути визнані за рішенням суду об`єктами спільної сумісної власності подружжя. Така правова позиція викладена у постановах Верховного суду від 08.11.2017 у справі № 6-1447цс17, від 11 вересня 2019 у справі №61-27746св18. Частка в спільній сумісній власності того з подружжя, хто пережив спадкодавця, не входить до складу спадщини і не включається до спадкового майна після смерті іншого з подружжя. Пунктом 17 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 07.02.2014 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» передбачено, що частка суб`єкта права спільної сумісної власності визначається зокрема, при поділі майна, виділі частки зі спільного майна, відкритті спадщини. Відповідно до п. 5\~постанови Пленуму Верховного суду України від 22.12.1995 року №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», частка учасника спільної сумісної власності визначається при поділі майна, виділі частки з спільного майна, відкритті спадщини. При відсутності доказів про те, що участь когось з учасників спільної сумісної власності (крім сумісної власності подружжя) у надбанні майна була більшою або меншою - частки визначаються рівними. Згідно з ст.370,372 ЦК України встановлено рівність часток у спільній сумісній власності при її виділі та поділі. Відповідно до норм ч. 5\~ст. 1268 ЦК\~України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3\~ст.\~1296\~ЦК України,\~відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Згідно до ст.\~1225\~ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. Відповідно до\~ст. 328 ЦК України\~право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. За своєю юридичною природою свобода розпорядження власністю шляхом вчинення заповіту (свобода заповіту) не є абсолютною. Цивільним Кодексом України визначено обмеження волі заповідача щодо права розпоряджатися власністю (обмеження принципу свободи заповіту) шляхом установлення права окремої категорії осіб на обов`язкову частку у спадщині. Право на обов`язкову частку у спадщині має, зокрема, непрацездатна вдова (вдівець), яка спадкує, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б їй у разі спадкування за законом, (обов`язкова частка) (абзац перший частини першої статті 1241 Кодексу). Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 11.02.2014 в справі № 1-1/2014 за конституційним зверненням щодо офіційного тлумачення положення ч.1 ст.1241 ЦК України, розкриваючи зміст поняття «непрацездатні», щодо права на обов`язкову частку у спадщині, визначив його на положеннях ч.3 ст.75 Сімейного кодексу України, який відносить до категорії «непрацездатні» інвалідів I, II та III групи, а також пенсійного законодавства та законів України, які регулюють соціальне страхування і визначаючи поняття «непрацездатний» роз`яснив, що згідно з абзацом 17 ч.1 ст.1 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» до непрацездатних належать, зокрема, особи, які досягли встановленого\~статтею 26\~цього Закону пенсійного віку. VI. Висновки суду Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків. Відповідно до ст. 1241 ЦК України, позивачка [PERSON] , має право на обов`язкову частку у спадщині незалежно від змісту заповіту, оскільки на день смерті заповідача (з 23.02.2010 та довічно) була непрацездатною особою за віком, вдовою спадкодавця, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу від 27.01.1974 серії [NUMBER] та пенсійним посвідченням № [NUMBER] від 23.02.2010 року серії [NUMBER] . За загальним правилом, викладеним у ст.57 Сімейного кодексу України та ст. 24 Кодексу про шлюб і сім`ю України (діючого на той момент та до 01.01.2004) зазначений житловий будинок за адресою: [ADDRESS] був особистою власністю чоловіка, оскільки належав померлому чоловіку позивачки на таких підставах: частина будинку на підставі свідоцтва про право на спадщину від 21 липня 1972 року, інша частина будинку на підставі договору дарування від 08 грудня 1989 року. Разом з тим, відповідно до ч.1ст. 62 СК України якщо майно дружини, чоловіка за час шлюбу істотно збільшилося у своїй вартості внаслідок спільних трудових чи грошових затрат або затрат другого з подружжя, воно у разі спору може бути визнане за рішенням суду об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Відповідно до з висновку експерта Харківського НДЕКЦ від 10.01.2025 № СЕ 19/121-24/22951, складеного за результатом проведення судової оціночно- будівельної та будівельно-технічної експертизи на день укладення шлюбу між спадкодавцем [PERSON] та позивичкою [PERSON] ( 27 липня 1974 року) вартість спірного домоволодіння становила 70\~219 грн. Станом на день відкриття спадщини та смерті чоловіка позивачки [PERSON] вартість спірного майна становила 291845 грн. Різниця між вартістю зазначеного будинку складає 221\~626 грн. Збільшення вартості житлового будинку [ADDRESS] відбулося за рахунок проведення реконструкції житлового будинку, а саме збільшення загальної площі та проведення інженерних комунікацій (газопостачання, водопостачання, водовідведення). Зазначене збільшення та покращення майна сталося, у тому числі, внаслідок трудових та грошових затрат позивачки [PERSON] , яка під час перебування в шлюбі зі спадкодавцем [PERSON] працювала, має загальний трудовий стаж 43 роки 2 місяці 29 днів, що підтверджується довідкою ГУ Пенсійного фонду України в Харківській області №899/0219-20 від 26.05.2020 та записами у трудовій книжці. Аналіз положень статей 57 та 62 СК України дає підстави для висновку про те, що стаття 57 цього Кодексу визначає правила віднесення майна до об`єктів особистої приватної власності одного з подружжя, тоді як стаття 62 цього Кодексу встановлює спеціальні умови, з настанням яких визначені попередньою нормою об`єкти особистої приватної власності одного з подружжя можуть бути визнані за рішенням суду об`єктами спільної сумісної власності подружжя. Така правова позиція викладена у постановах Верховного суду від 08.11.2017 у справі № 6-1447цс17, від 11 вересня 2019 у справі №61-27746св18. Отже, з урахуванням положень ст. 22 Кодексу про шлюб та сім`ю (діючого на той момент) та ч.1 ст. 60 СК України це побудоване та введене в експлуатацію майно подружжя за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності\~. Положеннями п. 18-2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ» від 16 квітня 2004 року № 7, встановлено, що якщо на земельній ділянці, одержаній громадянином в період шлюбу в приватну власність шляхом приватизації знаходиться будинок, будівля, споруда, що є спільною сумісною власністю подружжя, то у разі поділу будинку, будівлі, споруди між подружжям та виділу конкретної частини будинку, будівлі, споруди до особи, яка не мала права власності чи користування земельною ділянкою переходить це право у розмірі частки права власності у спільному майні будинку, будівлі, споруди у відповідності до статті 120 ЗК України, статті 377 ЦК України. Відповідно до частини четвертої статті 120 ЗК України при переході права власності на будівлю та споруду до кількох осіб право на земельну ділянку визначається пропорційно часткам осіб у вартості будівлі та споруди, якщо інше не передбачено у договорі відчуження будівлі і споруди. Такий правовий висновок зробив Верховний суд у постанові від 21.03.2018 у справі\~№ 686/9580/16-ц. За наявності заповіту, складеного на користь іншої особи відповідачки [PERSON] , позивачка [PERSON] має право на виділення частки дружини зі спільного майна подружжя в силу ст. 62 СК України та обов`язкову частку в спадкуванні в силу\~ст.1241 ЦК України, як непрацездатна вдова. Таким чином, після виділу частки у спільному майні подружжя спадкове майно, на яке розповсюджується дія заповіту, становитиме не весь житловий будинок та земельну ділянку, а 1/2 частки житлового будинку та 1/2 частки земельної ділянки, на якій розташований зазначений житловий будинок . Обов`язкова частка позивачки [PERSON] у спадщині, як непрацездатної вдови, становитиме 1/2 від спадкового майна. Всього з обов`язковою часткою та часткою у спільному майні подружжя позивачці [PERSON] має право на 3/4 частки житлового будинку [ADDRESS] та 3/4 частки земельної ділянки, площею 0,1124 га, кадастровий номер 6325110700:00:105:0002, на якій розташований зазначений житловий будинок. Доводи представника відповідача [PERSON] - адвоката Шевченко Д.В. про проживання подружжя [PERSON] та [PERSON] протягом 7 років окремо один від одного, про відсутність ведення спільного господарства спростовуються доданим до матеріалів справи Актом про встановлення факту (обстеження) домоволодіння від 10.06.2020 р., засвідченого виконавчим комітетом Мерефянської міської ради. VIІ. Розподіл судових витрат: Відповідно до\~ст.133\~ЦПК України,\~судові витрати\~складаються з\~судового збору\~та витрат,\~пов`язаних з\~розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. . До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати , пов`язані із залученням експертів та проведенням експертизи. Згідно з\~ч.1\~ч.2\~ст.141\~ЦПК України\~судовий збір\~покладається на\~сторони пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог. Інші\~судові витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються: у\~разі задоволення\~позову -\~на відповідача; у\~разі відмови\~в позові\~-\~на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ч.1 ст. 1 Закону України «Про судовий збір» \~судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом (ст.2 Закону України «Про судовий збір» ) Згідно з\~ч.1\~ст.\~3 Закону\~України «Про\~судовий збір»\~судовий збір\~справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Судовий збір, відповідно до пункт\~1.1.2 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру -1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу. Згідно з п. 2, п.9 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності визначається дійсною вартістю нерухомого майна. Відповідно до висновку експерта Харківського НДЕКЦ від 10.01.2025 № СЕ 19/121-24/22951 ринкова вартість житлового будинку [ADDRESS] на день звернення до суду з позовом становила 291845,00 (двісті дев`яносто одну тисячу вісімсот сорок п`ять грн 00 коп) грн. Вартість 3/4 частини спірного майна, щодо яких позивається [PERSON] складає 218845,00 (двісті вісімнадцять тисяч вісімсот сорок п`ять грн 00 коп) Відповідно за подання до суду позовної заяви майнового характеру слід було сплатити 1 відсоток ціни позову, що складає 2818,45 грн Відповідно до квитанції про сплату №93381 10.09.2020 при подачі позовної заяви позивачем з порталу http://court.gov.ua/ було здійснено оплату в сумі 840,00 грн. Відповідно до рахунку - фактури № РА 2024-64 від 18.04.2024, виданого Харківським НДЕКЦ МВС України вартість проведеної судової оціночно- будівельної та будівельно-технічної експертизи становить 17265,99 грн ( сімнадцять тисяч двісті шістдесят п`ять грн 99 коп.) Згідно з ч. 4, ч.6 ст. 139 ЦПК України суми, що підлягають виплаті залученому судом експерту, спеціалісту, перекладачу або особі, яка надала доказ на вимогу суду, сплачуються особою, на яку суд поклав такий обов`язок, або судом за рахунок суми коштів, внесених для забезпечення судових витрат. Розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Відповідно до приписів ч.1 ст.30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини (виключна підсудність). Згідно з ст. 497 ЦПК України, підсудність судам України цивільних справ з іноземним елементом визначається цим Кодексом, законом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Згідно з ч.1 ст. 76 Закону України «Про міжнародне приватне право», суди можуть приймати до свого провадження і розглядати будь-які справи з іноземним елементом у таких випадках: п.п. 2 - якщо на території України відповідач у справі має місце проживання або місцезнаходження, або рухоме чи нерухоме майно, на яке можна накласти стягнення, п.п. 6 - якщо у справі про спадщину спадкодавець у момент смерті був громадянином України або мав в Україні останнє місце проживання; п.п.7 - дія або подія, що стала підставою для подання позову, мала місце на території України. Також, відповідно ст.77 цього Закону підсудність судам України є виключною у таких справах з іноземним елементом: п.п.1- якщо нерухоме майно, щодо якого виник спір, знаходиться на території України, п.п.-3 якщо у справі про спадщину спадкодавець - громадянин України і мав в ній місце проживання.

Outcome: approved