Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-23 00:00:00

[PERSON] через свого представника [PERSON] звернувся до суду з позовом до Сахновщинської селищної ради Берестинського району Харківської області, третя особа: приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Гаража Н.П. про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті сестри [PERSON] . В обґрунтування позовних вимог зазначає, що [INFO] померла його сестра, [PERSON] . Після її смерті залишилось спадкове майно, яке складається з земельної ділянки загальною площею 6,9233 га, кадастровий номер 6324883000:02:000:0302 та кадастровий номер 6324883000:02:000:0303, що розташована на території Катеринівської сільської ради Сахновщинського району Харківської області. Позивач є єдиним спадкоємцем на спадкове майно після смерті [PERSON] , інших спадкоємців за законом та за заповітом немає. 28 вересня 2023 року позивач звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадку після смерті сестри, але йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з тим, що пропущено строк звернення для прийняття спадщини. Він вважає, що строк на подання заяви про прийняття спадщини він пропустив з поважних причин. Після смерті [PERSON] він звернувся до адвоката за консультацією щодо прийняття спадщини і йому було роз`яснено, що оскільки в країні коронавірус та строк для прийняття спадщини не пропущений. В подальшому, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України та введенню воєнного стану, який неодноразово продовжувався та діє і в теперішній час. З урахуванням того, що на території України продовжували відбуватися воєнні дії (у тому числі на території Харківської області), позивач не міг своєчасно звернутися із заявою до нотаріуса. Також воєнний стан вплинув і на роботу нотаріусів в Україні. 28 лютого 2022 року Кабінет Міністрів України прийняв Постанову № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». Відповідно до п. 3 цієї Постанови на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупинявся. Тобто законодавцем було запроваджено правило зупинення на весь час дії воєнного стану перебігу шестимісячного строку для прийняття спадщини або відмову від її прийняття. До спливу шестимісячного строку, звертався до адвоката з приводу отримання консультації щодо подальших дій в даній ситуації, та отримав інформацію щодо права подати заяву після закінчення війни, що узгоджується з вищезазначеною постановою. Зважаючи на вищевикладене позивач змушений звертатися до суду з даною позовною заявою. Ухвалою судді Сахновщинського районного суду Харківської області від 09.09.2024 року позовну заяву було залишено без руху на надано строк для усунення недоліків. Ухвалою Сахновщинського районного суду Харківської області від 16.09.2024 року цивільну справу за позовом [PERSON] до Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області, третя особа: приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Гаража Н.П. про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини прийняти до провадження та призначено підготовче судове засідання а також задоволено клопотання про витребування доказів. Ухвалою Сахновщинського районного суду Харківської області від 23.10.2024 року підготовче судове засідання було відкладено для надання додаткових доказів. Ухвалою Сахновщинського районного суду Харківської області від 19.11.2024 року оголошено перерву в підготовчому судовому засіданні і повторно витребувано у приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Гаража Н.П. копію спадкової справи. Ухвалою Сахновщинського районного суду Харківської області від 17.12.2024 року підготовче судове засідання було відкладено у зв`язку з неявкою учасників справи. Ухвалою Сахновщинського районного суду Харківської області від 28.01.2025 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду. В судове засідання позивач та її представник [PERSON] не з`явилися, надали до суду письмову заяву з проханням слухати справу за їх відсутності, позовні вимоги підтримала і просила їх задовольнити. Представник відповідача Сахновщинської селищної ради Берестинського району Харківської області, в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, та прийняти рішення на власний розсуд. Третя особа\~-\~приватний нотаріус\~Харківського районного\~нотаріального округу\~Харківської області\~Гаража Н.П.в судове засідання не з`явилася, надала письмову заяву про розгляд справи за її відсутності у зв`язку з виробничою необхідністю. Суд, дослідивши матеріали справи, вивчивши письмові докази приходить висновку. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією паспорта [NUMBER] (а.с.8 -11). Постановою приватного\~нотаріуса Харківського\~районного нотаріального\~округу Харківської\~області Гаража\~Н.П.від 23.09.2023 року позивачу [PERSON] було відмовлено у видачи свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої [PERSON] у зв`язку з тим, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини, встановлений ст. 1270 ЦК України та вважається таким, що не прийняв спадщину відповідно до ст. 1272 ЦК України (а. с. 13). Відповідно до Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 28.09.2023 року зареєстрована спадкова справа № 69004868, номер у нотаріуса 123/2023 приватний нотаріус Гаража Н.П., спадкодавець [PERSON] (а.с. 14). Згідно копії повторного свідоцтва про смерть серія [NUMBER] , від 01 вересня 2023 року [PERSON] померла [INFO] в смт Хорошеве Харківського району Харківської області, місце державної реєстрації Виконавчий комітет Хорошевської селищної ради Харківського району Харківської області (а.с.15). Відповідно копії свідоцтва про народження [NUMBER] , [PERSON] народилась [INFO] , батьки [PERSON] , [PERSON] . (а.с. 16) Згідно копії свідоцтва про народження [NUMBER] від 11.08.1958 року. [PERSON] народився [INFO] , батьки [PERSON] , [PERSON] . (а.с. 17). Відповідно копії Державного акту на право приватної власності на землю серії XP №093918 від 11.05.2004 року [PERSON] належала земельна ділянка, площею 6,9233 га, розташована на території Катеринівської сільської ради, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с. 18). Згідно копії інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку від 16.02.2024 року земельна ділянка площею 4,5976 га. кадастровий номер 6324883000:02:000:0302, зареєстровано право власності за [PERSON] (а.с. 20-21). Відповідно копії довіреності від 09 липня 2019 року, посвідченої приватним нотаріусом Харківського нотаріального округу Харківської області Гаражою Н.П., [PERSON] уповноважує [PERSON] вчиняти необхідні та доцільні дії щодо передачі в оренду земельні ділянки, що належать їй на праві власності (а.с. 22). Згідно листа приватного нотаріуса Харківського нотаріального округу Харківської області Гаража Н.П від 20.12.2024 року № 534/01-16, на виконання ухвали суду від 16.09.2024 року надаються копії документів спадкової справи №123/2023, після померлої [INFO] [PERSON] , яка народилась [INFO] , що на момент смерті була зареєстрована в Комунальній установі «Хорошевський геріатричний пансіонат за адресою: [ADDRESS] (а.с. 80). Відповідно до копії спадкової справи №123/2023 з заявою про прийняття спадщини звернувся [PERSON] 28.09.2023 року (а.с. 81). Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) інформація за вказаними параметру запиту у Спадковому реєстрі складені [PERSON] відсутні. (а.с. 84-86). Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України). Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина 2 статті 1220 ЦК України). Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до загальних положень про спадкування, викладених у статтях 1220, 1222, 1270 ЦК України, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, початком перебігу якого є час її відкриття. Згідно з частиною першою статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до цієї норми поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Звернувшись до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, позивач мав повідомити суду поважні причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкодили йому звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк, а також надати докази на підтвердження своїх доводів та вимог. Частина третя статті 1272 ЦК України може застосовуватись, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд повинен враховувати, що такі причини визначаються у кожному конкретному випадку, з огляду на обставини кожної справи. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Рішення обґрунтовується лише тими доказами, які одержані у визначеному законом порядку та досліджені в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовані вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд повинен мотивувати свої дії та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, він не скористався правом на прийняття спадщини, то немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Подібний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 17 червня 2020 року у справі № 520/10377/17, провадження № 61- 48230 св18, від 11 серпня 2021 року у справі № 720/1079/19, провадження № 61-14663св20, від 22 січня 2020 року у справі № 592/18695/18, провадження № 61-13558св19. Також, згідно правовою позицією, висловленою у постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2021 року в справі № 332/3796/19 (провадження № 61-10896св21) вказано, що позивач не була позбавлена можливості подати заяву про прийняття спадщини шляхом направлення її поштою до нотаріальної контори або до органів місцевого самоврядування. Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частина перша, друга статті 77 ЦПК України). Метою доказування є з`ясування дійсних обставин справи, обов`язок доказування покладається на сторін, суд за власною ініціативою не може збирати докази. Це положення є одним із найважливіших наслідків дії принципу змагальності у цивільному процесі. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (стаття 78 ЦПК України). Відповідно до частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (постанова Великої Палати Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц, провадження № 14-400цс19). Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.\~Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.\~Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Обґрунтовуючи поважність пропуску нею строку звернення для прийняття спадщини, позивач посилається на отримані ним юридичні консультації адвоката, що оскільки в країні коронавірус та строк для прийняття спадщини не пропущений з посиланням на Закон України від 30.03.2020 № 540-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COV1D-19)». В подальшому у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України та введенню воєнного стану, який неодноразово продовжувався та діє і в теперішній час. З урахуванням того, що на території України продовжували відбуватися воєнні дії (у тому числі на території Харківської області), позивач не міг своєчасно звернутися із заявою до нотаріуса. Разом з тим, Закон України від 30.03.2020 № 540-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COV1D-19)» розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України доповнено, зокрема, пунктом 12 такого змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681,728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину». Однак внесення змін до ст. 1270 ЦК України щодо шестимісячного строку для подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини на час дії карантину не було. Крім того,\~відповідно доЗакону України «Про правовий режим воєнного стану», Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24.02.2022 року № 64 «Про введення воєнного стану в Україні» 28.02.2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». Так, п. 3 Постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022року за № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції від 06.03.2022) передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану. Відповідно до змін внесених 28.04.2022 року до\~постанови Кабінету\~Міністрів України\~від 28.02.2022\~року за\~№ 164\~«Деякі питання\~нотаріату в\~умовах воєнного\~стану» перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття продовжено зупиненим на час дії воєнного стану. 29.06.2022 року внесено нові зміни до\~постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року за № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», згідно з якими з 29.06.2022 року діють нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Так, п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року за № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції від 29.06.2022 року) передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Пункт 3 вказаної постанови було виключено на підставі Постанови КМУ№ 469 від 09.05.2023 року. Тому, посилання позивача як на поважну причину пропуску строку звернення з заявою до нотаріуса, введення на території України з 24.02.2022 року воєнного стану є також безпідставними, оскільки у позивача було достатньо часу для прийняття спадщини задовго до цього. Інших доказів на підтвердження того, що позивач протягом часу з 11.10.2020 року по 23.09.2023 року з поважних причин не мав можливості подати заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини до суду не надано. Як зазначає Європейський суд з прав людини в своїй усталеній практиці, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10.02.2010 року). З урахуванням вищевикладеного, суд з`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову та надання [PERSON] додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові на позивача. Враховуючи відмову у задоволенні позовних вимог, суд покладає судові витрати на позивача. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed