Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-29 00:00:00

До Слов`янського\~міськрайонного суду\~Донецької області\~з позовною\~заявою звернувсякерівник Слов`янської окружної прокуратури Донецької області, який діє в інтересах держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль), Миколаївської міської ради Краматорського району Донецької області, повноваження якої на період воєнного стану здійснює Миколаївська міська військова адміністрація Краматорського району Донецької області до [PERSON] про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів. Позов обґрунтовує\~тим,\~що постановою\~Слов`янського міськрайонного\~суду Донецької\~області у\~справі про\~адміністративне правопорушення\~№ 243/9296/24,\~провадження 3/243/4907/2024\~від 06.12.2024\~ [PERSON] \~визнано винним\~у скоєнні\~адміністративного правопорушення,\~передбаченого ч.\~4\~ст.\~85\~Кодексу України\~про адміністративні\~правопорушення,\~накладено адміністративне\~стягнення у\~виді штрафу\~у розмірі\~20\~неоподатковуваних мінімумів\~доходів громадян,\~що становить\~340\~грн.\~з конфіскацією\~знаряддя вчинення\~правопорушення,\~яке є\~приватною власністю\~порушника,\~а саме\~сіткоснасне знаряддя\~лову:\~«павук» розміром\~2х2\~м,\~діаметр вічка\~20\~мм.\~Із матеріалів\~зазначеної справи\~слідує,\~що 08.10.2024\~о 08\~годині 00\~хвилин [PERSON] \~здійснював незаконий\~лов риби\~забороненим сітконосним\~снаряддям «павуком»\~в річці\~Казений Торець\~поблизу смт\~Райгородок Краматорського\~району.\~Рибу впіймав\~у кількості\~4\~особин ляща,\~1\~особини плітки,\~1\~особини окуня,\~загальною вагою\~3\~кг.\~За вказаним\~фактом 08.10.2024\~складено протокол\~про адміністративне\~паравопорушення №\~006328. Відповідно до Розрахунку матеріальної шкоди до протоколу № 006328\~в наслідок\~незаконного вилову\~водних біоресурсів\~загальна сума\~збитків склала\~11322,00\~грн. Своїми діями громадянин [PERSON] грубо порушив вимоги п.п. 1 п. 1 розділу IV «Правил любительського рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19.09.2022 та ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» та заподіяв шкоду у розмірі 11322,00 грн. Постанова суду про притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності набула законної сили, одна на теперішній час питання щодо відшкодування шкоди, завданої відповідачем рибному господарству України, не вирішено, збитки добровільно не відшкодовано. Посилаючись на наведені обставини, просить суд стягнути з [PERSON] на користь держави в особі Миколаївської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів в сумі 11322,00 грн. та судові витрати по справі. Відповідно до ч.5\~ст. 279 ЦПК України\~суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без виклику\~сторін за наявними у справі матеріалами. Керівник Слов`янської окружної прокуратури Донецької області своєчасно і належним чином повідомлений про розгляд справи за правилами\~спрощеного позовного\~провадження. Представник особи, в інтересах якої заявлено позов,\~Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль) своєчасно і належним чином повідомлений про розгляд справи за правилами\~спрощеного позовного\~провадження. Представник надав до суду заяву в якій зазначив, що управління підтримує позовні вимоги, вважає їх законними та такими, що підлягають задоволенню. Представник особи, в інтересах якої заявлено позов,\~Миколаївської міської ради Краматорського району Донецької області, повноваження якої на період воєнного стану здійснює Миколаївська міська військова адміністрація Краматорського району Донецької області своєчасно і належним чином повідомлений про розгляд справи за правилами\~спрощеного позовного\~провадження. Відповідач [PERSON] своєчасно і належним чином повідомлений про розгляд справи за правилами\~спрощеного позовного\~провадження, а також про необхідність надати відзив на позовну заяву із зазначенням заперечень та доказів, що підтверджують відзив. Однак, відповідач не використав наданого законом права на подачу відзиву на позовну заяву, в зв`язку з чим суд, відповідно до\~ст. 280 ЦПК України, дійшов до висновку, про можливість ухвалення заочного рішення, на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду спору по суті, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що постановою Слов`янського\~міськрайонного суду\~Донецької області\~у справі\~про адміністративне\~правопорушення №\~243/9296/24,\~провадження 3/243/4907/2024\~від 06.12.2024\~ [PERSON] \~визнано винним\~у скоєнні\~адміністративного правопорушення,\~передбаченого ч.\~4\~ст.\~85\~Кодексу України\~про адміністративні\~правопорушення,\~накладено адміністративне\~стягнення у\~виді штрафу\~у розмірі\~20\~неоподатковуваних мінімумів\~доходів громадян,\~що становить\~340\~грн.\~з конфіскацією\~знарядь лову,\~а саме\~саморобного знаряддя\~лову «павук»,\~розміром 2х2\~м,\~вічко 20\~мм. Під час розгляду справи питання про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів, не вирішувалося. Зі змісту постанови встановлено, що 08.10.2024 о 08 годині 00 хвилин [PERSON] здійснював незаконий лов риби забороненим сіткоснастним знаряддям лову - «павуком» в річці Казений Торець поблизу смт Райгородок Краматорського району. Впіймав рибу лящ 4 шт., плітка звичайна 1 шт., окунь звичайний 1 шт., загальною вагою 3 кг, чим порушив вимоги ст. 52-1 Закону України "Про тваринний світ", підпункт 9 пункту 1 розділу IV «Правил любительського та спортивного рибальства» за що передбачена відповідальність ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» та скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП. Розмір матріальної шкоди рибному господарству України склав 11322,00 грн. Згідно розрахунку матеріального збитку до протоколу № 006328 стосовно [PERSON] за ч. 4 ст. 85 КУпАП, головним державним інспектором в межах визначених законом повноважень, на підставі «Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 № 1209, проведено розрахунок розміру шкоди, відповідно до якого сума шкоди, заподіяна [PERSON] незаконним виловом цінних видів риб ляща в кількості 4 штук вартістю за одиницю риби 1649,00 грн. загалом склала 6596,00 грн.; плітки звичайної в кількості 1 штуки за одиницю риби 1564,00 грн. та окуня звичайного в кількості 1 штуки за одиницю риби 3162,00 грн. Своїми протиправними діями відповідач [PERSON] заподіяв шкоду навколишньому природному середовищу в розмірі 11322,00 грн. та на теперішній час питання щодо відкодування шкоди, завданої відповідачем рибному господарству України, не вирішено, збитки добровільно не відшкодовано. Вирішуючи вказаний спір суд виходить з наступного. Відповідно до статті 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Згідно зі ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Як слідує зі ст. 3 даного Закону об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, є дикі тварини хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі. Відповідно до ст. ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Згідно з ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Належність водних біоресурсів визначається Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», ст. 37 якого передбачає, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Статтею 13 Конституції України, статтями 3-5 Закону України «Про тваринний світ» та статтею 39 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що об`єкти тваринного світу (в тому числі риби, ссавці, членистоногі, молюски та інші) знаходяться під охороною держави та належать до природних ресурсів загальнодержавного значення. Відповідно до ст. ст. 27, 34 Закону України «Про тваринний світ», користувачі об`єктів тваринного світу зобов`язані використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угрупувань. У порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. Відповідно до п. 9 Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18.07.1998 № 1126, вимоги щодо здійснення любительського і спортивного рибальства та застосування знарядь і способів лову (добування), норми, заборонені місця і його терміни, встановлюються правилами любительського і спортивного рибальства за басейно-територіальним принципом, які затверджуються Мінагрополітики за поданням Держрибагентства, погодженим з Мінприроди. Відповідно до п. 3.14 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 р., (зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 квітня 1999 за № 269/3562), Забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. Згідно п. 2 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 33 від 18.03.1999 року, сітки відносяться до промислових знарядь лову. Окрім того, згідно з п. 4.6 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 33 від 18.03.1999 р., одній особі дозволяється вилов за одну добу перебування на водоймі загального користування 3 кг риби. Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду у кримінальному провадженні, який набрав законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено вирок суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Вина відповідача у порушенні правил рибальства встановлена постановою Слов`янського міськрайонного суду Донецької області у справі про адміністративне правопорушення № 243/9296/24, провадження 3/243/4907/2024 від 06.12.2024, що набрала законної сили. З огляду на викладене та враховуючи, що судом встановлена протиправність дій відповідача, якими завдано шкоду державним інтересам шляхом незаконного вилову водних біоресурсів, суд дійшов висновку про наявність підстав для її стягнення у заявленому позивачем розмірі в сумі 11322,00 грн. Щодо правомірності представництва прокурором інтересів держави в суді суд зазначає наступне. Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, «Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів». У практиці ЄСПЛ (зокрема рішення у справах «Спорронг і Льоннрот проти Швеції» від 23.09.1982, «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» від 21.02.1986 року, «Щокін проти України» від 14.10.2010 року, «Сєрков проти України» від 07.07.2011 року, «Колишній король Греції та інші проти Греції» від 23.11.2000 року, «Булвес» АД проти Болгарії» від 22.01.2009 року, «Трегубенко проти України» від 02.11.2004 року, «East/West Alliance Limited» проти України» від 23.01.2014 року) напрацьовано три критерії, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання в право особи на мирне володіння майном із гарантіями статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основних свобод людини (далі Перший протокол), а саме: чи є втручання законним; чи переслідує воно «суспільний», «публічний» інтерес; чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям. Так, звернення прокурора з вказаним позовом є законним, оскільки ст. 131-1 Конституції України, ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» наділено прокурора правом на звернення до суду за захистом інтересів держави у випадку коли захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження. Згідно листа Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль) від 25.02.2025 № 1-7-9/236-25 наданого на запит Слов`янської окружної прокуратури Донецької області від 24.02.2025 № 57-543 вих-25 повідомлено, що Донецький рибоохоронний патруль не звертався до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів та не має у розпорядженні інформації щодо сплати [PERSON] матеріальної шкоди завданої рибному господарству. Згідно листаМиколаївської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області № 808/10-03-01/2025 від 25.02.2025 наданого на запит Слов`янської окружної прокуратури Донецької області від 24.02.2025 № 57-542 вих-25 та від 25.02.2025 № 03-10-1019 повідомлено, що адміністрацією заходів щодо відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів Сургаєвим О.С. не вживалось, та не зверталися до суду з відповідним позовом про таке відшкодування. 21 березня 2025 року Слов`янською окружною прокуратурою Донецької області направлено повідомлення Управлінню Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль) № 57-914 та Миколаївській міській раді Краматорського району Донецької області, повноваження якої на період воєнного стану здійснює Миколаївська міська військова адміністрація Краматорського району Донецької області № 59-913 про те, що Слов`янською окружною прокуратурою Донецької області відповідно до ст. 131-1 Конституції України, ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прийнято рішення про звернення до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з\~позовомв інтересах держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль), Миколаївської міської ради Краматорського району Донецької області, повноваження якої на період воєнного стану здійснює Миколаївська міська військова адміністрація Краматорського району Донецької області до [PERSON] про відшкодування стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів в розмірі 1322,00 грн. Оскільки Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль) самостійно не реалізувало процесуальне право на подання позову про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу то наявні підстави для представництва прокурором інтересів держави в суді, що узгоджується з правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 26.05.2020 року по справі № 912/2385/18. Звернення прокурора з вказаним позовом до суду беззаперечно переслідує «суспільний», «публічний» інтерес, оскільки реагування прокурора у даному випадку спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання законності використання іноземним громадянином земельної ділянки сільськогосподарського призначення, яке відбувається з порушенням вимог чинного законодавства. У зв`язку із вищезазначеним, в даному випадку представництво інтересів держави в суді здійснюється прокурором, який виконує субсидіарну роль, щоб ці інтереси не залишились незахищеними. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про задоволення позову. Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню документально підтверджені судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 3028,00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved