Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-16 00:00:00

Позивач 09.01.2024 року звернулась до Ленінського районного суду міста Дніпропетровська з вищезазначеним позовом, в якому просила визнати незаконним та скасувати наказ Державного професійно-технічного навчального закладу освіти «Дніпровське вище професійне училище будівництва» від 04.10.2023 року № 316. Позов мотивований тим, що позивачу наказом ДПТНЗО «Дніпровське вище професійне училище будівництва» від 04.10.2023 року № 316 оголошено догану за невиконання посадових обов`язків в частині п.п. 2.14, 2.15, 2.22, 3.1 Посадової інструкції викладача та зобов`язано до 05.10.2023 року надати всю необхідну плануючу документацію на погодження на погодження голові методичної комісії та на затвердження заступнику директора з навчально-виховної роботи. При ознайомленні з наказом позивач 04.10.2023 року залишила напис про незгоду: «Не згодна. 04.09.23 надана директору доповідна записка стосовно зазначеної тематики. 05.09.23 було звернення до Органу управління з фотодоказами готової навчально-плануючої документації». Позивач вважає, що вона повною мірою виконала встановлені законодавством посадові обов`язки в частині підготовки необхідної документації. Проступку, що порушує трудову та виконавчу дисципліну не було виявлено, достатніх доказів скоєння проступку не наведено. А тому наказ № 316 є незаконним та таким, що підлягає скасуванню. У констатуючій частині наказу № 316 роз`яснено, що 01.09.2023 року у закладі був виданий наказ № 209 «Про підготовку до нового навчального року», яким позивача зобов`язано до 09.09.2023 року погодити у голови методичної комісії [PERSON] та затвердити у заступниці директора з навчально-виховної роботи [PERSON] поурочно-тематичні плани з навчальних предметів. Зі змісту констатуючої частини наказу № 316 випливає, що позивач до 09.09.2023 року начебто не надала поурочно-тематичні плани для погодженняГолові МК і затвердження заступниці директора. Водночас 04.09.2023 року у встановлений наказом № 209 строк позивач пред`явила Голові МК для погодження усі необхідні поурочно-тематичні плани, які відповідно до встановленого педагогічного навантаження потребували погодження та/або затвердження, а саме поурочно-тематичні плани на 2023-2024 навчальний рік (у кількості 13 шт.) з таких навчальних предметів професійно-технічної підготовки: «Основи електротехніки», група № 2 (погоджений 29.08.2023 року головою методичної комісії [PERSON] ); «Електротехніка», група № 8 (погоджений 29.08.2023 року головою методичної комісії [PERSON] ); «Основи матеріалознавства», група № 11; «Допуски і технічні виміри», група № 11; «Обладнання і технології зварювальних робіт», група № 12; «Матеріалознавство», група № 12; «Основи електротехніки з основами промислової електроніки», група № 12; «Електротехніка», група № 14; «Основи матеріалознавства», група № 15; «Основи електротехніки з основами промислової електроніки», група № 15; «Обладнання і технології зварювальних робіт», група № 15; «Електротехніка», група № 16 (погоджений 29.08.2023 року головою методичної комісії [PERSON] ); «Обладнання і технології зварювальних робіт», група № 18. Поурочно-тематичний план з навчального предмету професійно-технічної підготовки «Електротехніка» для групи № 5 був погоджений та затверджений на початку 2021-2022 навчального року. Проте Голова МК відмовилась прийняти від позивача для погодження поурочно-тематичні плани з причини наявності напису на титульних сторінках поурочно-тематичних планів по діагоналі у вигляді прізвища з ініціалами позивача. 04.09.2023 року в актовій залі під час інструктивно-методичної наради в присутності інших членів педагогічного колективу заступниця директора попередила позивачу про те. що не візьме для затвердження поурочно-тематичні плани, оформлені із зазначенням прізвища з ініціалами на їх титульних сторінках. У той самий день, 04.09.2023 року о 15:51 позивач надіслала на електронну адресу ДВПУБ доповідну записку із викладенням зазначених обставин. Наявність напису на титульних сторінках поурочно-тематичних планів по діагоналі у вигляді прізвища з ініціалами викладача жодним чином не впливає на їх зміст та сприяє дотриманню академічної доброчесності в закладі освіти. 04.10.2023 року в день винесення наказу № 316 усі поурочно-тематичні плани позивачем було пред`явлено повторно. Порушень трудової дисципліни у частині надання поурочно-тематичних планів у встановлений термін позивач не скоювала. Ухвалою Ленінського районного суду міста Дніпропетровська від 10.01.2024 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. У судовому засіданні 22.02.2024 року ухвалою, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, замінено відповідача Державний професійно-технічний навчальний заклад освіти «Дніпровське вище професійне училище будівництва» на його правонаступника Комунальний заклад «Дніпровське вище професійне училище будівництва» Дніпровської міської ради. Ухвалою Ленінського районного суду міста Дніпропетровська від 22.02.2024 року провадження по цивільній справі в частині позовних вимог [PERSON] до Комунального закладу «Дніпровське вище професійне училище будівництва» Дніпровської міської ради про скасування наказу закрито. У судовому засіданні 04.06.2024 року ухвалою, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду справи по суті. У відзиві на позов представник відповідача просив відмовити в задоволенні позову, посилаючись на те, що позивачу було відомо про вимоги до оформлення плануючої документації. Наказом № 193 від 29.08.2023 року було створено черговий склад МК будівельників, до складу якого увійшла також і позивач. На засіданні з другого питання порядку денного було зазначено, що до декількох членів МК ( [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ) зроблено ряд зауважень, зокрема про графічне оформлення з відхиленням від єдиних вимог. Було вирішено, що усунути виявлені недоліки при оформленні плануючої документації необхідно в термін до 09.09.2023 року. 01.09.2023 року наказом № 209 про підготовку до нового навчального року було зобов`язано викладачів та майстрів виробничого навчання до 09.09.2023 року підготувати всю необхідну плануючу документацію та погодити її на засіданнях МК. Зміст наказу не містив застережень про те, що підготовка плануючої документації повинна бути виконана в порядку індивідуальної розробки. 04.09.2023 року в закладі проведено оперативне засідання, на якому надано про вимоги стосовно оформлення плануючої документації. 05.09.2023 року відбулось чергову засідання МК, на якому заступник директора з НВР Мантула С.Г. нагадала позивачу про необхідність затвердження плануючої документації для нормальної роботи навчального процесу. Стосовно позивача були складені доповідні Краковської Н.І. від 14.09.2023 року та [PERSON] від 20.09.2023 року. Зауваження адміністрації закладу в особі МК будівельників не стосувались змісту наданих позивачем на затвердження поурочно-тематичних планів, а лише оформлення документації: друкування на форматі листів А-5, а не А-4; відсутні повні відомості по групам: кваліфікація, курс навчання, кількість годин по семестрам тощо; на кожному листі через всю сторінку по діагоналі з нижнього лівого до правого верхнього кута крупним шрифтом має місце напис прізвища викладача « [PERSON] » (надрукований крупним шрифтом безпосередньо на самому тексті навчально-плануючої документації і частково перекриває його, що робить документацію нерозбірливою та місцями нечитабельною). Тому на підставі наказу № 316 від 04.10.2023 року позивачу оголошено догану. Позивач усунула недоліки лише 11.10.2023 року, після чого в подальшому наказом від 01.09.2023 року догану скасовано. Тому відповідач вважає вказаний наказ № 316 законним. У відповіді на відзив позивач просила позов задовольнити, посилаючись на те, що вимоги, що висувалися до позивача не були чіткими, конкретними і зрозумілими. Наказу/розпорядження, обов`язкових для виконання викладачами про встановлення єдиних вимог до оформлення поурочних планів у ДВПУБ у встановленому законом порядку прийнято не було. Позивач при оформлення поурочних планів не повинна дотримуватись ДСТУ 4163:2020 «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів», затверджених ДП «УкрНДНЦ» від 01.07.2020 року № 144. У судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити. Представник відповідача просив в задоволенні позову відмовити. Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані та здобуті докази, дійшов наступних висновків. Згідно ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. На підставі ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Судом встановлено, що [PERSON] працює викладачем у Комунальному закладі «Дніпровське вище професійне училище будівництва» Дніпровської міської ради. Комунальний заклад «Дніпровське вище професійне училище будівництва» Дніпровської міської ради є закладом професійної (професійно-технічної) освіти третього рівня атестаційного рівня, що забезпечує реалізацію права громадян на здобуття професійної (професійно-технічної) та повної загальної середньої освіти. Згідно з п. п. 2.14, 2.15, 2.22 Посадової інструкції викладача, затвердженої директором ДВПУБ Яблонською В.М. 08.01.2006 року, обов`язки: веде у встановленому порядку навчальну документацію, здійснює поточний контроль відвідування й успішності учнів, виставляє оцінки в журнал теоретичного навчання, своєчасно надає адміністрації училища звітні дані; складає і веде плануючу, звітну та контрольну документацію з теоретичного навчання; зобов`язаний своєчасно виконувати розпорядження адміністрації. Пунктом 3.1 Посадової інструкції викладача встановлено відповідальність за реалізацію не в повному обсязі навчальних програм відповідно до навчального плану і графіка навчального процесу, життя і здоров`я учнів під час навчального процесу, порушення прав і свобод учнів. Відповідно до п. 2.4. Статуту Комунального закладу «Дніпровське вище професійне училище будівництва» Дніпровської міської ради, затвердженого наказом директора Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради від 28.08.2023 року № 132 зміст освітнього процесу та термін здобуття освіти у Вищому професійному училищі за конкретними професіями (спеціальностями) визначаються Державними освітніми стандартами, робочими освітніми програмами та робочими навчальними планами, які розробляються закладом освіти на основі типових навчальних планів і типових освітніх програм, погоджених із замовниками робітничих кадрів та затверджених у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері освіти і науки. 31.08.2021 року на засіданні комісії будівельників Державного професійно-технічного навчального закладу освіти «Дніпровське вище професійне училище будівництва», протокол № 1, по другому питанню: голова МК Крюковська Н.І. представила зразки і пояснила суть вимог при оформленні плануючої документації: тематичних планів та поурочно-тематичних планів. Тематичні плани розробляються окремо на весь термін навчання групи (3-3,5 років), в якому вказувати повну інформацію стосовно процесу навчання за професією відповідної групи: № групи, кваліфікацію, професію, державний стандарт, термін навчання і кількість годин всього і по курсам тощо. Поурочно-тематичні плани складаються окремо не менш як на один рік навчання з обов`язковим титульним листом, на якому вказуються кількість годин всього і посеместрово, в плані виділяти код і підкоди модуля за освітньою програмою; нумерація годин загальна наскрізна, а по темам за кількістю годин. ПТП можуть бути багаторазового застосування, а титульний лист змінюється кожного навчального року. Плани оформляти на аркушах ф. А4 без сторонніх написів в 2-х екземплярах (а.с. 178, том 1). На засіданні методичної комісії будівельників Державного професійно-технічного навчального закладу освіти «Дніпровське вище професійне училище будівництва» від 29.08.2023 року з другого питання порядку денного було зазначено, що у декількох членів МК ( [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ) зроблено ряд зауважень: невідповідності із освітніми програмами, кількістю годин за семестрами та розрядами та графічне оформлення з відхиленням від єдиних вимог. Заступник директора з НВР [PERSON] нагадала про рішення засідання МК від 31.08.2021 року Протокол № 1, на якому були затверджені вимоги до складання та зразки оформлення плануючої документації: оформляти плани на ф. А без додаткових написів; тематичні плани (навчальні програми) розробляються окремо на весь термін навчання групи, в якому вказувати № групи, кваліфікацію, професію, державний стандарт до неї, термін навчання, кількість годин всього і по курсам та на основі чого складається документ. Усунути відповідним членам МК виявлені недоліки при складанні плануючої документації в термін до 09.09.2023 року та надати на затвердження в установленому порядку (а.с. 16, том 1). Наказом Дніпровського вищого професійного училища будівництва від 01.09.2023 року № 209 викладам та майстрам виробничого навчання до 09.09.2023 року підготувати всю необхідну плануючу документацію та погодити її на засіданнях МК (а.с. 187, том 1). 05.09.2023 року на засіданні методичної комісії будівельників Державного професійно-технічного навчального закладу освіти «Дніпровське вище професійне училище будівництва» по сьомому питанню заступник директора з НВР [PERSON] нагадала викладачу [PERSON] про необхідність затвердження плануючої документації для нормальної роботи навчального процесу. Голова МК Крюковська Н.І. вказала, які недоліки містить плануюча документація викладача [PERSON] і чому не можна її погодити. З доповідних\~записок голови\~МК будівельників [PERSON] від 14.09.2023 року та заступника директора з НВР Мантули С.Г. від 20.09.2023 року вбачається, що викладач спецтехнології [PERSON] не надала навчально-плануючу документацію (а.с. 192-193, том 1). Листом Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради від 19.09.2023 року № П-54/0-1/09-23 у відповідь на звернення [PERSON] стосовно порушення адміністрацією Державного професійно-технічного навчального закладу освіти «Дніпровське вище професійне училище будівництва» законодавчої і нормативно-правової бази при організації освітнього процесу стосовно прав викладача на оформлення власної плануючої документації у довільній формі повідомлено, що з метою контролю щодо виконання навчальних планів і програм, забезпечення інформативності документації та дотримання єдиного стилю діловодства і закладі освіти були узгоджені єдині вимоги щодо оформлення тематичних та поурочно-тематичних планів з предметів. Питання про створення єдиних вимог оформлення плануючої документації розглядались на засіданнях предметних методичних комісій, інструктивно-методичних нарадах та були погоджені на педагогічній раді колективу закладу освіти. Порушене питання відноситься до питань організаційної автономії закладу освіти, обсяг якої визначається Законом України «Про освіту», спеціальними законами та установчими документами закладу освіти (а.с. 22-23, том 1). На засіданні МК будівельників Державного професійно-технічного навчального закладу освіти «Дніпровське вище професійне училище будівництва» 04.10.2023 року вирішили: «викладач [PERSON] негайно вирішити питання щодо затвердження плануючої документації з предметів на навчальний рік» (а.с. 209, том 1). Наказом Державного професійно-технічного навчального закладу освіти «Дніпровське вище професійне училище будівництва» від 04.10.2023 року № 316 [PERSON] оголошено догану за невиконання посадових обов`язків ч. 2 п. 2.14, 2.15, 2.2, п. 3.1. Зобов`язано [PERSON] до 05.10.2023 року надати всю необхідну плануючу документацію на погодження голові МК та на затвердження заступнику директора з НВР [PERSON] . З наказу вбачається, що 01.09.2023 року в навчальному закладі був виданий наказ № 209 «Про підготовку до нового навчального року», в якому викладачів та майстрів в/н зобов`язано до 09.09.2023 року погодити у голів методичних комісій та затвердити свою навчально-плануючу документацію у заступників директора за напрямками. Даний наказ був доведений до педагогічного колективу 30.08.2023 року на педагогічній нараді. 04.09.2023 року на інструктивно-методичній нараді. Але викладач [PERSON] проігнорувала дану інформацію і не надала навчально-плануючу документацію у встановлений термін. Про факт невиконання посадових обов`язків викладачем [PERSON] свідчать доповідні заступника директора з НВР [PERSON] , голови МК Крюковської Н.І. щодо відсутності затвердженої навчально-плануючої документації від 14.09.2023, 28.09.2023, 20.09.2023, 29.09.2023. Також був складений акт від 25.09.2023 року про те, що викладач [PERSON] відмовилась надавати пояснювальну записку щодо непогодження навчально-плануючої документації, тим самими створюючи загрозу зриву навчального процесу та невиконання наказу МОН від 30.05.2006 року № 419 (зі змінами) п. 2.2.3 та посадової інструкції п. 2.14, 2.22, 2.15, п. 3.1 (а.с. 16, том 1). Наказом Державного професійно-технічного навчального закладу освіти «Дніпровське вище професійне училище будівництва» від 25.01.2024 року № 1-к/тм відповідно до доповідної заступника директора Мантули С.Г., враховуючи виконання викладачем [PERSON] вимог наказу № 209 від 01.09.2023 року та надання всієї необхідної плануючої документації на погодження голові МК та на затвердження заступнику директора з НВР [PERSON] , скасовано наказ від 04.10.2023 року № 316 про оголошення догани [PERSON] за невиконання посадових обов`язків (а.с. 214, том 1). Відповідно до ст. 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження роботодавця, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна роботодавця, з яким укладено трудовий договір. Згідно зі ст. 140 КЗпП України трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохоченням за сумлінну працю. У необхідних випадках заходи дисциплінарного впливу застосовуються стосовно окремих несумлінних працівників. Статтею 147 КЗпП України передбачено, що за порушення трудової дисципліни, до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана або звільнення. Відповідно до вимог ст. 147-1 КЗпП України дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. Як роз`яснив Верховний Суд в постанові від 22.05.2020 року у справі 761/33628/16, ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Згідно статті 148 КЗпП України, дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Загальний порядок та підстави застосування дисциплінарних стягнень передбачені главою Х КЗпП України. Відповідно до статті 149 КЗпП України, до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. При цьому, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації. За приписами статті 61 Конституції України юридична відповідальність особи має індивідуальний характер. Так, при наданні оцінки правомірності порядку накладання на позивача дисциплінарного стягнення та законності обставин його накладення, слід виходить із загальних правил притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності, передбачених КЗпП України. З викладеного вбачається, що наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин. При цьому, ознакою порушення працівником трудової дисципліни, яка може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у формі оголошення догани, є наявність вини в його діях чи бездіяльності, шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними і поведінкою правопорушника. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Відповідно до\~ст.\~34\~Закону України\~«Про професійну\~(професійно-технічну)\~освіту» навчальний\~план підготовки\~кваліфікованого робітника\~-\~це документ,\~що визначає\~освітній рівень\~вступника,\~цілі навчання,\~перелік обов`язкових\~навчальних предметів,\~механізм міжпредметних\~зв`язків,\~форми,\~періодичність,\~терміни контролю\~знань,\~умінь і\~навичок здобувачів\~освіти,\~їх кваліфікаційної\~атестації,\~вимоги до\~основних обов`язкових\~засобів навчання\~та планований\~рівень кваліфікації\~випускника.\~Навчальний план\~та освітні\~програми розробляються\~на основі\~освітньо-кваліфікаційної\~характеристики випускника\~або кваліфікаційних\~характеристик професій. Заклади професійної (професійно-технічної) освіти на основі типових навчальних планів і типових освітніх програм розробляють робочі навчальні плани і робочі освітні програми, в яких відображаються зміни у відповідній галузі виробництва чи сфері послуг, і погоджують їх із замовниками робітничих кадрів та затверджують у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері освіти і науки. Згідно з п. 2.2.1. Положення про організацію навчально-виробничого процесу у професійно-технічних навчальних закладах, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки від 30.05.2006 року № 419, робочі навчальні плани за професіями для певного ступеня професійно-технічної освіти (далі робочі навчальні плани) це документи, розроблені відповідно до типових навчальних планів підготовки кваліфікованих робітників з кожної професії (далі типові навчальні плани), що містять код і професійну назву роботи (спеціальності) згідно із затвердженим наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 28 липня 2010 року № 327 «Про затвердження, внесення зміни та скасування нормативних документів» Національним класифікатором України «Класифікатор професій» ДК 003:2010, освітній рівень вступника до ПТНЗ, строк навчання, графік навчально-виробничого процесу, зведені дані загального фонду навчального часу в тижнях, перелік навчальних предметів та кількість годин, відведених на них, послідовність їх вивчення, загальний фонд навчального часу, терміни контролю знань, умінь і навичок учнів, слухачів, планований рівень професійної кваліфікації випускника. Пунктом 2.2.2. Положення робоча навчальна програма з навчального предмета (далі робоча навчальна програма) це документ, що визначає зміст і обсяг знань та умінь учнів, слухачів, розроблений викладачем ПТНЗ, погоджується відповідною методичною комісією. Викладач має право на розроблення власної (авторської) робочої навчальної програми або її створення відповідно до типової з урахуванням варіативного компонента. Головним критерієм якості робочої навчальної програми з навчального предмета є досягнення запланованого результату вивчення теми та предмета шляхом реалізації змісту. Робочі навчальні програми із загальноосвітніх предметів розробляються на основі типових навчальних програм для загальноосвітніх навчальних закладів з урахуванням специфіки професії та регіональної компоненти. Пунктом 5.27 Національного стандарту України Державна уніфікована система документації, Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації, Вимоги до оформлення документів ДСТУ 4163:2020, затвердженого ДП «УкрНДНЦ» від 01.07.2020 року № 144, встановлено вимоги до зазначення відомостей про виконавця документа, які складаються з таких елементів: прізвища і власного імені виконавця документа, номера його службового телефону. Приклад [PERSON] [NUMBER] . У внутрішніх документах допустимо зазначати лише прізвище виконавця документа і номер його службового телефону. Приклад Федорчук 123 45 67. Допустимо через кому зазначати кілька номерів телефонів, за якими можна зв`язатися з виконавцем. Приклад Бойко Федір 123 45 67, [NUMBER] . В одному документі, за потреби, може бути зазначено відомості про 23 виконавців. Приклад Примак Сергій 123 45 67 Зубрійчук Сергій 765 43 21. Відомості про виконавця документа оформлюють у нижньому лівому куті на лицьовому боці останнього аркуша документа. З урахуванням викладеного, зазначення позивачем на титульній сторінці навчально-плануючої документації свого прізвища з ініціалами навскоси з накладення напису на текст не відповідає вимогам ДСТУ 4163:2020, затвердженого ДП «УкрНДНЦ» від 01.07.2020 року № 144, тому суд дійшов висновку про правомірність наказу Державного професійно-технічного навчального закладу освіти «Дніпровське вище професійне училище будівництва» від 04.10.2023 року № 316 про оголошення догани [PERSON] . Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач як на підставу для задоволення позову не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, суд ухвалює рішення про відмову у задоволенні позову за його недоведеністю. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат відповідно до ст. 141 ЦПК України, суд приймає до уваги, що позовні вимоги задоволенню не підлягають, тому судові витрати покладаються на позивача. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи («Проніна проти України», № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). На підставі викладеного та

Outcome: dismissed