Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-20 00:00:00

Цивільна справа за позовною заявою Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до [PERSON] про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил надійшла до Самарського районного суду м. Дніпропетровська для розгляду на підставі ухвали судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 26 листопада 2024 року. В прохальній частині позову представник позивача просить суд: -стягнути з [PERSON] на користь позивача вартість необлікованої електроенергії у розмірі 20811,97 грн., витрати зі сплати судового збору у розмірі 3028,00 грн. та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 4800,00 грн. І. Стислий виклад позиції позивача. В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначає, що між АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» та [PERSON] був укладений договір про надання послуг з розподілу електричної енергії від 06.07.2021 та відкритий особовий рахунок № [NUMBER] . Згідно свідоцтва про право спадщини за законом від 03.10.2023, [PERSON] успадкував житловий будинок [ADDRESS] після смерті матері [PERSON] . [PERSON] (далі - Відповідач) є споживачем електричної енергії за адресою: [ADDRESS] , а також власником житлового будинку [ADDRESS] , однак не звертався до позивача для укладення відповідного договору та переоформлення особового рахунку. 18.01.2024 під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідача за адресою: [ADDRESS] , згідно з п.п. 2.3.3 Правил, позивачем було виявлено розкрадання електричної енергії: самовільне підключення струймоприймачів до електричної мережі AT «ДТЕК Дніпровські електромережі» з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано дротом мідь 1*4 мм2 від\~ввідного дооблікового\~АВ-16\~фаза донавантаження\~будинку поза\~приладом обліку\~відкрито,\~виявити яке\~при контрольному\~огляді приладу\~обліку можливість\~існувала.\~При включенні\~навантаження,\~імпульси відсутні,\~лічильний механізм\~розрахункового лічильника\~не враховує\~електричну енергію,\~покази лічильника\~не змінюються. Акт про порушення № Дн 007334 складено в присутності відповідача, який підписав даний акт порушення без жодних зауважень чи заперечень, що свідчить про згоду з виявленим порушенням Правил. 30.01.2024 відбулося засідання комісії з розгляду акту про порушення № Дн 0073341 від 18.01.2024, на якому прийнято рішення про нарахування вартості недоврахованої електри енергії в сумі 20811,97 грн. та складено протокол № 08/24. Відповідач на засідання комісії не з`явився, проте був належним чином повідомлений про дату, місце та час проведення засідання комісії. У зв`язку з неявкою, 03.02.2024 на адресу відповідача було направлено протокол засідання комісії про прийняте рішення, розрахунок та досудову претензію. Позивачем розраховано вартість необлікованої електроенергії за період: 03.10.2023 18.01.2024, тобто за 107 днів та становить 20811,97 грн. До теперішнього часу сума збитків позивачу не відшкодована (а.с. 1-3). Представник позивача повідомлений про розгляд справи належним чином, шляхом направлення судової повістки поштою. Клопотань про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін на адресу суду не надходило. Від відповідача [PERSON] , повідомленого належним чином про розгляд справи, шляхом направлення поштою судової повістки, клопотань про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін та відзиву на позовну заяву на адресу суду не надходило. В матеріалах справи містить конверт, повернутий поштою з відміткою «повертається, за закінченням терміну зберігання» (а.с. 52). Також суд завчасно (24.03.2025) повідомляв відповідача, шляхом оголошення на сайті «Судова влада України» (а.с. 53). Отже, відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України, з опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи, у зв`язку з чим суддя вважає можливим застосувати положення ст. 280 ЦПК України та розглянути справу заочно. ІІ. Заяви, клопотання. Інші процесуальні дії у справі. Відповідно до ч. 2-6 ст.\~19\~ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, серед іншого, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). З огляду на предмет позову, зокрема, те що дана справа є малозначною справою і ціна позову не перевищує вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Обставини справи, що згідно ч. 3 ст. 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку. Відповідно ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд вирішив розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. 20 січня 2025 року у справі відкрито провадження, справу призначено до розгляду по суті у порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (а.с. 39). Згідно ч.5 ст.279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. Під час розгляду справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи. ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що між Акціонерним товариством «ДТЕК Дніпровські електромережі» та [PERSON] був укладений договір про надання послуг з розподілу електричної енергії від 06.07.2021 за адресою наданння послуг: [ADDRESS] та відкрито особовий рахунок № [NUMBER] (а.с. 17-18). [PERSON] є власником житлового будинку, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується витягом № 348934145 від 03.10.2023 року з Державного реєстру речових прав, на підставі свідоцтва про право на спадщину після смерті матері [PERSON] (а.с. 21-22). Відповідно до акту про порушення № Дн 007334 від 18.01.2024 року під час проведення перевірки у відповідача [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , позивачем було виявлено порушення: самовільне підключення струймоприймачів до електричної мережі AT «ДТЕК Дніпровські електромережі» з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано дротом мідь 1*4 мм2 від ввідного дооблікового АВ-16 фаза донавантаження будинку поза приладом обліку відкрито, виявити яке при контрольному огляді приладу обліку можливість існувала. При включенні навантаження, імпульси відсутні, лічильний механізм розрахункового лічильника не враховує електричну енергію, покази лічильника не змінюються, спожита електроенергія не враховується. Порушення продемонстровано споживачу. Один примірник акту вручено відповідачу [PERSON] , зауважень з його боку у акті не зазначено. У акті зазначено, що комісія АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» з розгляду складеного акту про порушення буде проводитись 30.01.2024 року (а.с. 5). 30.01.2024 року, без присутності відповідача відбулось засідання комісії з розгляду актів про порушення споживачем Правил користування\~електричною енергією для населення, складено протокол № 08/24 і прийнято рішення провести нарахування відповідно акту про порушення № Дн 007334 від 18.01.2024 року. Обсяг необлікованої електроенергії становить 2711 кВт*г на суму 20811,97 грн. (а.с. 9-10). Відповідачу [PERSON] на адресу: [ADDRESS] було направлено досудову претензію про сплату заборгованості за необліковану електричну енергію у сумі 20811,97 грн. (а.с. 11-13). В обґрунтування витрат на правничу допомогу до матеріалів справи долучено: - договір про надання правничої допомоги № 5986-ДнЕМ від 04.10.2024 року (а.с. 23-27); - копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю на ім`я Біла Тетяна Анатоліївна від 26 лютого 2019 року серії ДП № 4150 (а.с. 29); - акт наданих послуг №13/201/14658/24-днЕМ від 03.02.2025 року, відповідно до якого загальна вартість робіт, наданої адвокатом професійної правничої допомоги в рамках розгляду справи складає 4800,00 грн. (а.с. 44). Спірні правовідносини між сторонами виникли з приводу несплати [PERSON] на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» вартості необлікованої електричної енергії за актом про порушення № Дн 007334 від 18.01.2023 року у розмірі 20811,97 грн. ІV. Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного представником позивача, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Докази, відхилені судом, та мотиви їх відхилення. Взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії регулюються нормами Цивільного кодексу України, положеннями Закону України «Про ринок електричної енергії», та Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕ від 14.03.2018 року № 312. Відповідно п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Згідно ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Статтею 611\~ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. Статтею 1166\~ЦК України встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно зі ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами. Відповідно до частини 3 статті 58\~Закону України\~від 13.04.2017\~№2019-VIII\~«Про ринок\~електричної енергії» (далі - Закон №2019-VIII), споживач зобов`язаний: сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; надавати постачальникам послуг комерційного обліку, з якими він уклав договір, доступ до своїх електроустановок для здійснення монтажу, технічного обслуговування та зняття показників з приладів обліку споживання електричної енергії; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; врегулювати у порядку, визначеному кодексом систем розподілу, відносини щодо технічного забезпечення розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу. Відповідно до ст.\~77\~Закону України\~«Про ринок\~електричної енергії» учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. За правилами, встановленими пунктом 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14.03.2018 №312 встановлено, що споживач електричної енергії, окрім іншого, зобов`язаний: сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача; утримувати власні мережі у стані, що відповідає вимогам нормативних документів. За приписами пункту 8.2.4 глави 8.2 Правил, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу. Відповідно до п. 8.2.5 Правил, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Судом встановлено, що Акт про порушення ПРРЕЕ № Дн 007334 від 18.01.2024 є належним, достатнім та допустимим доказом порушення відповідачем ПРРЕЕ. Такий висновок суду повністю узгоджується із правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеної у постанові від 14.01.2020 року по справі № 910/17955/17. Відповідно до пп. 11 п. 5.2.1 ПРЕЕ, електропостачальник має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, іншого електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку. Підпунктом 7 пункту 8.4.2. передбачено, що визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку. Розрахунок кількості неврахованої електроенергії проведено за період з 03.10.2023 по 18.01.2024 за 107 дні, відповідно до п. 8.4.12 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕ від 14.03.2018 року № 312. Загальна сума завданих збитків становить 20811,97 грн. Таким чином, враховуючи, що факт самовільного підключення струймоприймачів до електричної мережі Акціонерного товариства «ДТЕК «Дніпровські електромережі» з порушенням схеми обліку підтверджено належним, достатнім та допустимим доказом, та зважаючи на те, що порушень як при складанні акту про порушення ПРРЕЕ, так і при його розгляді комісією судом не встановлено, а визначення обсягу та вартості електричної енергії, недооблікованої внаслідок порушення, зазначеного в акті про порушення ПРРЕЕ проведено відповідно до діючого законодавства, суд приходить до обґрунтованого висновку про необхідність задоволення позову та стягнення суми заподіяних відповідачами збитків, оскільки він будучи споживачем електроенергії, допустив його безоблікове споживання, чим завдав збитків позивачу на суму 20811,97 грн. Враховуючи, що позовні вимоги підлягають задоволенню, то у відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 3028,00 грн., сплачений позивачем при подачі позову до суду. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу (частини перша друга статті 133 ЦПК України). За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Як передбачено ч.ч. 1, 2 ст. 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Згідно з ч. 3 ст.\~137\~ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Відповідно до ч. 8 ст. 141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмету доказування по справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання правових послуг та інші), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордеру, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки). Для визначення розміру компенсації витрат на правову допомогу стороною повинен бути наданий розрахунок із зазначенням часу, який був витрачений на виготовлення документів правового характеру, а також дані щодо фактично понесених і документально підтверджених витрат на правову допомогу. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, у тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Тобто, законодавець пов`язує можливість відшкодування витрат на професійну правничу допомогу із здійсненням даних витрат стороною у справі.\~\~\~\~\~\~ Проаналізувавши наведений опис наданих позивачу послуг правничої допомоги, у сукупності з наданими документами на понесення позивачем заявлених витрат, суд приходить до висновку, що відображена у наданих доказах інформація щодо характеру та обсягу виконаної адвокатом позивача роботи (наданих послуг) не відповідає критерію розумності та часу, витраченому адвокатом на виконання відповідних робіт та не є співмірною зі складністю справи, її обсягом, виходячи з наступного. Пунктом 48 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних прав «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах № 10 від 17 жовтня 2014 визначено, що витрати на правову допомогу, граничний розмір якої визначено відповідним законом, про що зазначено в пункті 47 цієї постанови, стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а й у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов`язаних із наданням правової допомоги у конкретній справі (наприклад, складання позовної заяви, надання консультацій, переклад документів, копіювання документів). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. Позовна заява, складена представником позивача не потребує поглиблених знань в юриспруденції та є такою, що має багато аналогів в українській судовій практиці. Справа розглядається в порядку спрощеного судового провадження без виклику сторін, при цьому представник позивача не подав будь-якої заяви про розгляд справи за участю (викликом) сторін, очевидно не вважаючи справу достатньо складною, щоб давати особисті пояснення. Вивчивши надані документи, перевіривши обсяг наданих послуг, суд вважає суму витрат на правову допомогу у розмірі 1000,00 грн. такою, що є співмірною зі складністю справи, виконаними адвокатом роботами (наданими послугами) та витраченим на це часом, що підтверджується вищевказаними доказами, з урахуванням того, що адвокатом складено типовий позов, справа розглядалась в порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін. Зазначена сума підлягає стягненню з відповідача.

Outcome: approved