Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-27 00:00:00

20 лютого 2025 року адвокат Палішева Наталя Олександрівна звернулась до суду з позовом в інтересах [PERSON] до Територіальної громади в особі Криворізької міської ради Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та просила суд визначити [PERSON] , РНОКПП: [NUMBER] , додатковий строк тривалістю один місяць для подання заяви про прийняття спадщини за законом, після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] в м. Кривий Ріг Дніпропетровської області. В обґрунтування заявлених позовних вимог представник позивач зазначила, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] , яка на день смерті проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Після її смерті відкрилася спадщина на майно, яке належало бабусі позивача, матері померлої [PERSON] [PERSON] , яка померла [INFO] . Спадкове майно, яке прийняла після своєї матері [PERSON] , але не встигла оформити складається з двохкімнатної квартири за адресою: [ADDRESS] , яке належало померлій на підставі договори міни, який було посвідчено приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Глущенко О.О. 18.11.1996 року реєстр № 1243, який зареєстровано КП ДОР «Криворізьке БТІ» 18.11.1996 року. Представник позивача зазначила, що після смерті матері позивач звернулась до нотаріуса з заявою про відкриття спадщини, однак, їй було роз`яснено, що в країні з 24 лютого 2022 року введено воєнний стан, державні реєстри не працюють і відкрити спадкову справу неможливо, а тому позивач чекала на закінчення воєнного стану для оформлення спадкових проти. Проте, нещодавно вона дізналась, що норми які діяли на момент введення в країні військового стану перестали діяти, тому вона звернулась до приватного нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, однак у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом їй було відмовлено, у зв`язку з чим, посилаючись на вимоги ст. ст. 1216, 1218, 1261, 1272 ЦК України, представник позивача звернулась до суду з вказаним позовом. Ухвалою суду від 26 лютого 2025 року відкрито провадження по вказаній справі за правилами загального позовного провадження. (а.с. 25) Ухвалою суду від 26 лютого 2025 року задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів та витребувано від Третьої Криворізької державної нотаріальної контори копії документів, з котрих складається спадкова справа №57/2025, відкрита після смерті [PERSON] , померлої [INFO] у м. Кривому Розі та приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Коваленко І.М. копії документів, з котрих складається спадкова справа, відкрита після смерті [PERSON] , померлої [INFO] у м. Кривий Ріг. (а.с. 30) Ухвалою від 27 березня 2025 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду. (а.с. 68) Позивач та її представник в судовому засіданні присутні не були, про день та час розгляду справи повідомлялись належним чином, 28 квітня 2025 року поза межами судового засідання на адресу суду надійшла заява від представника позивача Палішевої Н.О., в якій остання просила суд проводити розгляд справи без її участі, на позовних вимогах наполягає та просила суд позов задовольнити. Представник відповідача Територіальної громади в особі Криворізької міської ради в судовому засіданні присутній не був, однак, поза межами судового засіданні 10 березня 2025 року на адресу суду надійшла заява за підписом представника Криворізької міської ради Паламарчук Є.П., в якій представник посилаючись на рішення Криворізької міської ради від 31.03.2016 року №381 «Про обсяг та межі повноважень районних у місті рад та їх виконавчих органів» зазначила, що районним у місті радам делеговано повноваження щодо участі у судових засіданнях, в яких стороною по справі є Криворізька міська рада та її виконком з питань, зокрема щодо продовження строку прийняття спадщини. Представник виконавчого комітету\~Металургійної районної\~у місті\~ради у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце проведення якого повідомлявся належним чином, що підтверджується наявними в матеріалах справи розписками про отримання судових повісток, відзиву на позовну заяву не надали. 10 квітня 2025 року на адресу суду надходили заяви за підписом керуючого справами виконкому районної у місті ради Петренко С., в яких останній просив суд, проводити розгляд вказаної справи без їх участі за наявними в матеріалах справи документами. Згідно з частиною 8 статті 178\~ЦПК України - у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Суд дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного. Відповідно до ст.4\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст.12\~ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. В тому числі, суд враховує вимоги ст.80 ЦПК України, зокрема достатність доказів для вирішення справи, наданих до суду. Частиною 1 статті 13\~ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Матеріалами справи встановлено, що відповідно до Договору міни від 18 листопада 1986 року посвідченого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Глущенко О.А. та зареєстрованого в реєстрі за №1243, бланк серії ААВ №289865, [PERSON] отримала у власність квартиру за адресою: [ADDRESS] . (а.с. 8) Відповідно до Свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 26.01.1961 року, [INFO] народилась [PERSON] , про що Дзержинським відділом РАЦС м. Кривого Рогу складено відповідний актовий запис №330, батьками [PERSON] зазначені: батько [PERSON] , мати [PERSON] . (а.с. 11) Відповідно до Повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть №00023147535 від 15 червня 2019 року, 11 вересня 1974 року [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб, про що Дзержинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області складено відповідний актовий запис №1838, після реєстрації шлюбу дружина змінила прізвище на [PERSON] . [INFO] [PERSON] померла, про що Металургійним районним умісті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області 19 грудня 2018 року складено відповідний актовий запис №1043, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 19.12.2018 року. 15 червня 2019 року [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Коваленко І. з заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Крім того, 15 червня 2019 року до приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Коваленко І. звернулась [PERSON] з заявою про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , яка відмовилась від прийняття спадщини за законом після смерті матері на користь дочки померлої [PERSON] . [INFO] померла [PERSON] , про що Металургійним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) 28 лютого 2022 року складено відповідний актовий запис №536, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 28.02.2022 року. Відповідно до Свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 28.04.1987 року, [INFO] народилась [PERSON] , про що Дзержинським відділом РАЦС м. Кривого Рогу 28 квітня 1987 року складено відповідний актовий запис №467, батьками [PERSON] зазначені: батько [PERSON] , мати [PERSON] . Відповідно до Свідоцтва про зміну імені серії [NUMBER] від 14.11.2006 року, [PERSON] , [INFO] , змінила прізвище на [PERSON] , про що Дзержинським відділом реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області в Книзі реєстрації зміни імені 14.11.2006 року зроблено відповідний актовий запис 19. 10 вересня 2010 року [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] , про що Центрально-Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області складено актовий запис №583, після державної реєстрації шлюбу дружина змінила прізвище на [PERSON] . 28 жовтня 2015 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано, про що Центрально-Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області складено актовий запис №108, вказані обставини підтверджуються Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвище №00043196242 від 19.01.2024 року. 05 лютого 2025 року [PERSON] звернулась до Третьої криворізької державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва на спадщину за законом після смерті матері [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Постановою державного нотаріуса Третьої криворізької державної нотаріальної контори Риковою Т.В. від 05 лютого 2025 року, [PERSON] , відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , у зв`язку з тим, що вона пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини, згідно ст. 1270 ЦКУ. Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч.1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. Статтями 1216-1218 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. ст. 1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Згідно із ст.ст. 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які пов`язані, зокрема з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Звертаючись до суду з вказаним позовом, представник позивача зазначала, що після смерті матері [PERSON] , позивач [PERSON] зверталась до приватного нотаріуса для отримання консультації щодо її подальших дій для оформлення спадщини після смерті матері в умовах введення воєнного стану, під час якої їй пояснили, що строки для подання заяви про прийняття спадщини в умовах воєнного стану продовжені на час дії воєнного стану. Так, з 29 червня 2022 року діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 року №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану». Так, п. 3 постанови Кабінету\~Міністрів України\~від 28\~лютого 2022\~року №164\~«Деякі питання\~нотаріату в\~умовах воєнного\~стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. З вказаного слідує, що на момент смерті [PERSON] , яка померла [INFO] відповідно до постанови Кабінету\~Міністрів України\~від 24\~червня 2022\~року №719\~«Про внесення\~змін до\~деяких постанов\~Кабінету Міністрів\~України щодо\~нотаріату та\~державної реєстрації\~в умовах\~воєнного стану» строк для прийняття спадщини був зупинений на час дії воєнного стану, на 4 місяці. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 76 ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважною, та позов задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику справах про спадкування" роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав,свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод , що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Правила частини третьої статті 1272\~ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом України в постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 1320цс17. Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував на необхідності держав дотримуватися принципу «якості законів» при їх прийнятті або зміні. Зокрема, у своєму рішенні у справі «Сєрков проти України» ЄСПЛ зазначив, що якість законодавства передбачає доступне для зацікавлених осіб, чітке і передбачуване у застосуванні законодавство; відсутність необхідної передбачуваності та чіткості національного законодавства з важливого питання, що призводить до його суперечливого тлумачення, в тому числі судом, має наслідком порушення вимог положень Конвенції щодо «якості закону». У справі «Новік проти України» ЄСПЛ зробив висновок, що надзвичайно важливою умовою є забезпечення загального принципу юридичної визначеності. Вимога «якості закону» у розумінні пункту 1 статті 5 Конвенції означає, що закон має бути достатньо доступним, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні для убезпечення від будь-якого ризику свавілля. Дійсно, як неодноразово зазначав Верховний Суд у своїх постановах, вказана вище норма постанови Кабінету Міністрів України\~від 28\~лютого 2022року\~№164«Деякі\~питання нотаріату\~в умовах\~воєнного стану» суперечить вимогам ЦК України. Однак позивачка,

Outcome: approved