Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-16 00:00:00

04.02.2025 р. [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , громадянина Турецької Республіки, про розірвання шлюбу. Позовні вимоги мотивовано тим, що протягом останніх років сімейне життя поступово погіршувалось, кожен із сторін має діаметрально протилежні погляди на шлюб, сім`ю. Позивач та відповідач мають різні погляди на сімейне життя та обов`язки. В сім`ї відбувалися сварки, що в кінцевому результаті призвело до фактичного припинення між сторонами шлюбних відносин. Спільних дітей подружжя не має. Справа передана головуючому судді 04.02.2025 р. 04.02.2025 р. та 25.02.2025 р. до суду надійшли відповіді, що стосуються встановлення місця проживання відповідача. Ухвалою Ріпкинського\~районного суду\~Чернігівської області\~від 03.03.2025\~р.\~прийнято позовну\~заяву до\~розгляду та\~відкрито провадження\~у справі\~в порядку\~спрощеного позовного\~провадження.\~Проведення судового\~засідання призначено\~на 01.04.2025\~р.\~Витребувано від\~Державної прикордонної\~служби України інформацію щодо перетину державного кордону України громадянином Турецької Республіки, [PERSON] ( [PERSON] ), [INFO] , за 2020 - 2025 роки. Ухвалою Ріпкинського районного суду Чернігівської області від 01.04.2025 р. вищезазначену інформацію витребувано повторно та оголошено перерву у судовому засіданні до 17.04.2025 р. 08.04.2025 р. від Державної прикордонної служби України надійшла інформація щодо перетину державного кордону України громадянином Турецької Республіки, [PERSON] . Відповідно до наданої інформації, [PERSON] 13.07.2022 р. перетнув державний кордон України у напрямку «виїзд» у пункті пропуску «Чоп». Ухвалою Ріпкинського районного суду Чернігівської області від 17.04.2025 р. постановлено провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. У судове засідання позивач та відповідач не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Відповідач повідомлений в тому числі шляхом розміщення оголошення на вебсайті Судова влада України. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши письмові докази у справі, зважає на таке. Судом встановлено, що сторони 22.10.2020 р. на території України зареєстрували шлюб, що підтверджується оригіналом свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] (а. с. 6). Спільних дітей у подружжя від шлюбу немає. Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає про таке. Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 76 Закону України «Про міжнародне приватне право» від 23.06.2005 р. № 2709-IV (далі Закон 2709) суди розглядають будь-які справи з іноземним елементом у таких випадках: дія або подія, що стала підставою для подання позову, мала місце на території України. За положеннями ч. 1 ст. 17 Угоди між Україною та Турецькою Республікою про правову допомогу та співробітництво в цивільних справах (далі - Угода), ратифікованої Законом № 2605-III від 05.07.2001 р. (дата набуття чинності: 02.05.2004 р.), якщо ця Угода не встановлює іншого, то суди Договірних Сторін мають юрисдикцію розглядати будь-які спори щодо цивільних справ, де відповідач має місце проживання. Згідно ч. 2 ст. 23 Угоди якщо на момент подання заяви про розірвання шлюбу та роздільне проживання один з подружжя є громадянином однієї Договірної Сторони, а другий - другої Договірної Сторони і один з них проживає на території однієї Договірної Сторони, тоді компетентні установи обох Договірних Сторін мають юрисдикцію розглядати справу. У цьому випадку вони застосовують законодавство своєї держави. Частиною 3 статті 56 Сімейного кодексу України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Відповідно до ст. 112 Сімейного кодексу України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до ч. 1 ст. 106 СК України подружжя, яке не має дітей, має право подати до органу державної реєстрації актів цивільного стану заяву про розірвання шлюбу. Якщо один із подружжя через поважну причину не може особисто подати заяву про розірвання шлюбу до органу державної реєстрації актів цивільного стану, таку заяву, нотаріально засвідчену або прирівняну до неї, від його імені може подати другий з подружжя. Якщо один із подружжя через поважну причину не може особисто подати заяву про розірвання шлюбу до органу державної реєстрації актів цивільного стану, таку заяву, нотаріально засвідчену або прирівняну до неї, від його імені може подати другий з подружжя. За позицією Чернігівського апеляційного суду, викладеною у постанові від 13.03.2024 р. (справа № 743/1755/23), пославшись на положення ч. 1 ст. 106 СК України, суд першої інстанції не звернув увагу на конструкцію цієї статті, якою передбачено можливість (а не обов`язок) подати до органу реєстрації актів цивільного стану заяву про розірвання шлюбу у разі відсутності неповнолітніх дітей. Отже, норми СК України передбачають як звернення подружжя до органів РАЦС з спільною заявою про розірвання шлюбу, так і звернення одного із подружжя до суду з позовом про розірвання шлюбу незалежно від того, чи є у подружжя неповнолітні діти та незалежно від того, що подружжя не заперечує проти розірвання шлюбу. Відтак з огляду на позицію суду апеляційної інстанції суд не встановлює у даній справі обставини відсутності предмета спору. Суд вважає, що позовна заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі позивача та не має підстав вважати, що внаслідок розірвання шлюбу будуть порушені права сторін. Крім того, позивач не просила надати строк на примирення, від відповідача таке клопотання теж не надходило. Тому шлюб між сторонами необхідно припинити шляхом його розірвання. Виходячи з положень ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір. Згідно ч. 4 ст. 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Outcome: approved