Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-17 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , в якому, зменшивши позовні вимоги, прохала: -визнати такою, що принижує її честь, гідність та ділову репутацію публікацію [PERSON] , що [INFO] розміщена на сторінці «Facebook» -« [PERSON] ( [PERSON] )»: [INFO] »- каналі « [PERSON] »:\~ [INFO] , зокрема: «Не дадуть спокійно вмерти. Оцініть рівень місцевої журналістики. Спочатку беруть мій пост з телеграм, роблять гучний заголовок « [INFO] ». А потім дивуються, що операція в державній кліниці безкоштовна. Хоча в пості не було жодного слова про збір коштів саме на операцію, чи вартість операції»; -визнати недостовірною та такою, що принижує її честь, гідність та ділову репутацію публікацію [PERSON] , що [INFO] розміщена на сторінці «Facebook» -« [PERSON] ( [PERSON] )»: [INFO] »- каналі « [PERSON] »:\~ [INFO] » розбрехали, що в мене зарплата більше 100 тисяч грн. Для прикладу за минулий місяць я отримав на руки 16 тис. грн. заробітної плати у МР. Не нехтують нічим щоб облити брудом.»; -стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] у відшкодування моральної шкоди 81\~000 грн. (первісний позов 100\~000 грн/); -стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] усі документально підтверджені судові витрати. В обґрунтування позову вказала, що вона є журналістом, головним редактором видання «Коло.News»: https://kolo.news. Також вона зареєстрована як ФОП, вид діяльності згідно КВЕД 2010: 58.13 Видання газет». 26.10.2022 нею на сайті https://kolo.news було опубліковано статтю: «Це плата за 8 років [PERSON] : [PERSON] , секретар міської ради Полтави збирає собі на операцію». Дана стаття стосувалася секретаря Полтавської міської ради [PERSON] та стану його здоров`я, про який він повідомив у своєму «telegram»-каналі. Метою публікації зазначеної статті було інформування суспільства про зазначені обставини та підтримка [PERSON] у зборі коштів, адже на ній було зазначено знімок з реквізитами його картки. [INFO] на зазначеному сайті нею було опубліковано статтю: « [PERSON] , який збирав гроші собі на операцію, повідомив, що лікування безкоштовне». У даній статті було зазначено, що [PERSON] , який збирав кошти на операцію використає їх на реабілітацію, адже операція була здійснена безкоштовно у державній клініці. Того ж дня [PERSON] на своєму «telegram»- каналі « [PERSON] »:\~ [INFO] та сторінці « [INFO] »: [INFO] зробив\~публікацію: « [INFO] спокійно вмерти. Оцініть рівень місцевої журналістики. Спочатку беруть мій пост з телеграм, роблять гучний заголовок « [PERSON] збирає гроші на операцію по зменшенню/збільшенню (ненормативна лексика)». А потім дивуються, що операція в державній кліниці безкоштовна. Хоча в пості не було жодного слова про збір коштів саме на операцію, чи вартість операції. До слова ці ж «журналісти» розбрехали, що в мене зарплата більше 100 тисяч грн. Для прикладу за минулий місяць я отримав на руки 16 тис. грн. заробітної плати у МР. Не нехтують нічим щоб облити брудом. П.С. отака (ненормативна лексика) паства))». Вказує, що до вказаної публікації були додані знімки її статей із сайту [INFO] , посилання на її сторінку у соцмережах, її біографічні дані. Також у коментарях [PERSON] усіляко заохочував своїх підписників лити на неї бруд. На момент подання даної позовної заяви [PERSON] не видалив свої публікації, а ставив «уподобання» на принизливих коментарях, що спрямовані на її адресу. Зауважує, що 08.12.2021 нею було опубліковано статтю: «Дорогі» посадовці: скільки заробляє Мамай та його заступники». У вказаній статті було опубліковано лист-відповідь Виконавчого комітету Полтавської міської ради від 07.12.2021 , з якого вбачається, що, зокрема, [PERSON] за жовтень 2021 року отримав 101\~173 грн. грошового забезпечення, без врахування військового збору та ПДФО. Тобто, у своїй публікації [PERSON] звинуватив її у розповсюдженні неправдивої інформації, при тому, що вона отримана від самого Виконавчого комітету Полтавської міської ради. Завдяки діям [PERSON] вона зазнала неабиякого приниження своєї честі, гідності та ділової репутації. Фактично її було принижено грубими неправдивими висловлюваннями не тільки як жінку, але завдано шкоди діловій репутації як журналіста. Не пройшло і дня, щоб коментарі чи повідомлення у соцмережах, знайомі не нагадали їй про цей конфлікт. Внаслідок такого приниження у неї порушився сон, зникла жага до праці та знизилася соціальна активність поза роботою, що значно вплинуло на її життєвий уклад. Кожного разу, публікуючи нові статті, повторно відчуває сильне душевне хвилювання та страждання. Таким чином, [PERSON] принизив її честь, гідність, а також ділову репутацію, спричинивши їй моральну шкоду. Ухвалою суду від 07 лютого 2023 року позовну заяву залишено без руху, надано строк для усунення недоліків. Ухвалою суду від 09 лютого 2023 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням сторін. Від відповідача [PERSON] , від імені якого діє Петрук С.О., до суду надійшов відзив на позов, в якому у задоволенні позову прохав відмовити. Вказує, що позивач стверджує, що є журналісткою, на підтвердження чого надає копію свідоцтва про державну реєстрацію ФОП [PERSON] , вид економічної діяльності якої за КВЕД є «58.13 Видання газет». Також зазначає, що є головним редактором періодичного видання «Коло.News», проте не зазначає номера та дати реєстраційного посвідчення періодичного видання. Такого посвідчення також не надано. Доказів господарських та трудових відносин [PERSON] із виданням «Коло.News» також не надано. Індивідуальна господарська діяльність є однією з форм, в якій може здійснюватися діяльність ФОП, згідно норм ГКУ, та надає фізичним особам право засновувати та реєструвати періодичні друковані та електронні видання. Однак обов`язковою умовою їх функціонування саме в якості періодичного видання є державна реєстрація. Таким чином, вважає, що позивачем не підтверджено належним чином статус її публікацій, а саме тих, що розміщені нею на сайті https://kolo.news, як таких, що є творчим доробком журналістки, розміщених на шпальтах офіційно зареєстрованого періодичного видання. Вказаним спростовується сама можливість нанести шкоду діловій репутації журналіста, якщо позивачка розміщувала інформацію у мережі інтернет особисто, як будь-який користувач інтернет мережі, а не на шпальтах офіційно зареєстрованого (електронного) видання. Щодо розміщеної позивачкою інформації про рівень заробітної плати відповідача у жовтні 2021 року за посиланням [INFO] , яку вона в позові називає статтею під заголовком «Дорогі посадовці: скільки заробляє Мамай та його заступники», то його реакція обурення на вказаний пост викликана тим, що позивачкою невірно викладено інформацію, яка міститься у отриманому нею документі листа-відповіді Виконавчого комітету Полтавської міської ради від 07.12.2021 року № 04-48/401-зі/20. Рівень заробітної плати відповідача за весь час роботи у Виконавчому комітеті Полтавської міської ради на посаді секретаря Полтавської міської ради ніколи не перевищував 100\~000 грн., що підтверджується довідками про заробітну плату № 22 та № 23 від 20 березня 2023 року. Своє обурення про твердження позивачки він висловив у власному телеграм каналі, який не є публічним виданням, а об`єднує лише його підписників, а також на власній сторінці в мережі «Facebook», що також не може бути розцінено як публічна образа, адже не містила висловлювань образливого характеру в бік особисто позивачки, не містила її персональних даних. Те саме стосується і коментаря відповідача на публікацію позивача щодо факту лікування. В ній відповідач лише висловив своє обурення закликом до обговорення інформації про стан його здоров`я та лікування, яка є конфіденційною та охороняється законом. Жодних фактів у своєму пості відповідач не наводив та не обговорював, а лише висловив свої оціночні судження та обурення. Щодо «уподобання» відповідача, проставлених під коментарями на публікацію, то вони за своїм характером не можуть бути адресованими нікому іншому ніж особі, яка розмістила коментар. Вказує, що позивачкою не надано жодного доказу нанесення їй моральної шкоди, спричинення страждань та підтвердження обґрунтування оцінки заявленого нею розміру моральної шкоди. Вважає, що оприлюднюючи інформацію на відкритих публічних сайтах, позивачка мала бути готова до її обговорення, в тому числі, не лише до схвальних відгуків та коментарів. Зазначає, що підставою для відшкодування моральної шкоди відповідно до ст. 1167 ЦК України є наявність складу правопорушення, а саме наявність шкоди, протиправної поведінки (дії чи бездіяльності) особи, причинного зв`язку між протиправною поведінкою і шкодою, вини особи, яка заподіяла шкоду. Він же протиправної поведінки до позивачки не допускав. Також вказує, що відповідно до ст. 277 ЦК України предметом судового захисту не можуть бути оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які як вираження суб`єктивної думки і поглядів відповідача не можна перевірити щодо їх відповідності дійсності. Вказує, що висловлюючи обурення перекрученням фактів, що стосуються його життя, висловив лише оціночні судження, які ґрунтуються на фактах. Вважає заклик до обговорення факту його лікування є порушенням його приватності, адже інформація про стан здоров`я людини є конфіденційною та охороняється законом. Позивач [PERSON] \~подала до\~суду відповідь\~на відзив,\~в якій\~прохала позов\~задовольнити,\~вказала,\~що з доводами [PERSON] у відзиві про не підтвердження належним чином статусу її публікації та її причетність до неї не згодна, оскільки нею до позову надано копію виписки з ЄДР, що підтверджує її реєстрацію як фізичної особи-підприємця, вид діяльності згідно КВЕД 2010: 58.13 Видання газет». Також підтвердженням того, що вона є головним редактором видання «Коло.News»: https://kolo.news є розміщена на даному сайті інформація : «Головний редактор: [PERSON] ». Дана інформація має загальний доступ. Крім того, [PERSON] фактично визнається той факт, що вона має причетність до вказаної статті, оскільки він у відзиві посилається на її статтю під заголовком « [INFO] ». Також вказує, що образливі пости [PERSON] містять зображення її фотографії зі сторінки « [INFO] » з підписом « [INFO] ». Також її згадує у коментарях про початок її роботи журналіста. Вважає, твердження з даного приводу необґрунтованими, на підтвердження чого надає відповідні докази. Також [PERSON] висловив заперечення щодо розміру своєї заробітної плати, при цьому додає до відзиву довідку про отримання ним у жовтні 2021 року 101\~171, 79 грн. Таким чином, ним особисто зазначено недостовірну інформацію і власноруч надано цьому підтвердження. Таким чином, публікація [PERSON] щодо заробітної плати містить фактичне твердження, тому має бути визнана недостовірною та такою, що принижує її честь, гідність та ділову репутацію, адже виставляє її такою, що «розбрехала» про розмір його заробітної плати». Твердження [PERSON] що уподобання під його коментарями не можуть вважатися спрямованими на приниження її честі та гідності, не доведені належними та допустимими доказами. Вказує, що на момент публікації «telegram»- канал [PERSON] налічував 21\~142 підписники, в той час як сторінка «Facebook» - 71\~000, що спростовує твердження, що його публікації спрямовані лише на його підписників та не є публічною інформацією. Вказує, що розмір спричиненої їй моральної шкоди буде підтверджений за допомогою доказів, які потребують спеціальних знань. Ухвалою суду від 05 квітня 2023 року справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження та замінено засідання для розгляду справи по суті підготовчим. Ухвалою суду від 26 липня 2023 року призначено по справі судову лінгвістичну експертизу, провадження по справі зупинено. Ухвалою суду від 31 жовтня 2023 року поновлено провадження по справі. Ухвалою суду від 13 грудня 2023 року призначено по справі судову психологічну експертизу, провадження по справі зупинено. Ухвалою суду від 02 лютого 2024 року провадження по справі поновлено для виконання клопотання експерта. Ухвалою суду від 15 лютого 2024 року надіслано на виконання клопотання експерта додані матеріали, зупинено провадження по справі. Ухвалою суду від 18 квітня 2024 року провадження по справі поновлено для виконання клопотання експерта. Ухвалою суду від 08 травня 2024 року надіслано на виконання клопотання експерта додані матеріали, зупинено провадження по справі. Ухвалою суду від 23 липня 2024 року провадження по справі поновлено. Від позивача [PERSON] до суду надійшла заява про зменшення позовних вимог, в якій, враховуючи Висновок судово-психологічної експертизи № 51, прохала стягнути з [PERSON] у відшкодування моральної шкоди 81\~000 грн. (том 2 а.с.42-43). Ухвалою суду від 23 вересня 2024 року закрито підготовче провадження. Протокольною ухвалою від 30.01.2025 року судом задоволено клопотання про виклик експерта [PERSON] . У судовому засіданні 13.03.2025 року сторона позивача не наполягала на виклиці експерта [PERSON] . У судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник [PERSON] позов підтримали, надали пояснення, аналогічні викладеним у позові. Представник відповідача [PERSON] [PERSON] проти задоволення позову заперечувала, з підстав його недоведеності. Заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку про відмову у задоволенні позову, з огляду на наступне. Судом встановлено, що [PERSON] є журналістом, головним редактором видання «Коло.News»: https://kolo.news. Також вона зареєстрована як ФОП, вид діяльності згідно КВЕД 2010: 58.13 Видання газет», що підтверджується Випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців ( том1 а.с.15-16), членським квитком журналіста Національної спілки журналістів України № [NUMBER] , Випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців (том 1 а.с.120-125), а тому заперечення відповідача щодо статусу її публікацій спростовуються. 26.10.2022 на сайті https://kolo.news [PERSON] \~було опубліковано\~статтю:\~«Це плата\~за 8\~років [PERSON] :\~ [PERSON] ,\~секретар міської\~ради Полтави\~збирає собі\~на операцію»\~(том\~1\~а.с.17-18).\~ 27.10.2022 на зазначеному сайті позивачкою було опубліковано статтю: « [PERSON] , який збирав гроші собі на операцію, повідомив, що лікування безкоштовне» (том 1 а.с.27-28). Того ж дня [PERSON] на своєму «telegram»- каналі « [PERSON] »:\~ [INFO] та сторінці « [INFO] »: [INFO] зробив\~публікацію: « [INFO] спокійно вмерти. Оцініть рівень місцевої журналістики. Спочатку беруть мій пост з телеграм, роблять гучний заголовок « [PERSON] збирає гроші на операцію по зменшенню/збільшенню (ненормативна лексика)». А потім дивуються, що операція в державній кліниці безкоштовна. Хоча в пості не було жодного слова про збір коштів саме на операцію, чи вартість операції. До слова ці ж «журналісти» розбрехали, що в мене зарплата більше 100 тисяч грн. Для прикладу за минулий місяць я отримав на руки 16 тис. грн. заробітної плати у МР. Не нехтують нічим щоб облити брудом. П.С. отака (ненормативна лексика) паства))» (том 1 а.с.38-39). Позивач вказує, що до вказаної публікації були додані знімки її статей із сайту [INFO] , посилання на її сторінку у соцмережах, її біографічні дані. У коментарях [PERSON] усіляко заохочував своїх підписників лити на неї бруд та ставив «уподобання» на принизливих коментарях, що були спрямовані на її адресу. Вказує, що інформація, викладена у постах [PERSON] містила неправдиві відомості, оскільки вона не конкретизувала на операцію чого саме збирає кошти [PERSON] , а сума зарплати підтверджується наданою ж ним довідкою. У зв`язку з цими діями вона зазнала приниження своєї честі, гідності та ділової репутації, чим спричинено їй моральну шкоду. Згідно положень\~ст.201 ЦК України\~особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є: здоров`я, життя; честь, гідність і ділова репутація; ім`я (найменування); авторство; свобода літературної, художньої, наукової і технічної творчості, а також інші блага, які охороняються цивільним законодавством. Статтею 3 Конституції України\~передбачено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. За\~ст. 28 Конституції України\~кожен має право на повагу до його гідності. За змістом\~ст. 297 ЦК України\~кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. Відповідно до\~ст. 68 Конституції України\~кожен зобов`язаний неухильно додержуватися\~Конституції\~та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Праву на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов`язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію. У відповідності з\~ст.32 Конституції України\~кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації. У п. 4\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009 р. №1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи»\~зазначено, що чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі чи ділової репутації, оскільки вони є морально-етичними категоріями та одночасно особистими немайновими правами, яким закон надає значення самостійних об`єктів судового захисту. Зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності. З честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточення, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло. Під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних рис у процесі виконанні трудових, службових, громадських чи інших обов`язків. Під діловою репутацією юридичної особи, в тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб-підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їхньої підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин. За змістом\~ст. 277 ЦК України\~фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок порушення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію. Спростування недостовірної інформації здійснюється незалежно від вини особи, яка її поширила. Спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена. Згідно із ч. 2\~ст. 5 Закону України «Про інформацію»\~реалізація права на інформацію громадянами, юридичними особами і державою не повинна порушувати громадські, політичні, економічні, соціальні, духовні, екологічні та інші права, свободи і законні інтереси інших громадян, права та інтереси юридичних осіб. За змістом п. 15\~Постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27.02.2009, юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Поширенням інформації також є вивішування (демонстрація) в громадських місцях плакатів, гасел, інших творів, а також розповсюдження серед людей листівок, що за своїм змістом або формою порочать гідність, честь фізичної особи або ділової репутації фізичної та юридичної особи. У справах про спростування недостовірної інформації саме на позивача покладено обов`язок довести, що інформація є недостовірною та факт поширення її відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено особисті немайнові права позивача. Згідно висновку експерта Полтавського відділення «Інституту судових експертиз ім.засл.проф.М.С.Бокаріуса» Браїлко Ю.І. за результатами проведення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи № 3377 від 25.10.2023 року в об`єктивному змісті досліджуваного текстового матеріалу бідкання адресанта на неспокійне життя («Не дадуть спокійно вмерти») та спонукання адресатів скласти уявлення («оцініть») про рівень місцевих періодичних видань чи діяльності місцевих журналістів на прикладі взятого з нього посту із доданим неназваними представниками «місцевої журналістики» заголовком « [PERSON] збирає\~гроші на\~операцію по зменшенню/збільшенню (ненормативна лексика)». Мовець не повідомляє, де саме опубліковано цей допис. Розказуючи про дії неконкретизованих представників/представника «місцевої журналістики»,\~він уживає\~односкладні неозначено-особові\~речення.\~Специфіка таких\~речень полягає в репрезентації як суб`єкта дії й одного виконавця, і кількох: « оскільки основним у семантиці неозначено-особового речення є вираження дії, а суб`єкт семантично неозначений, то на логічному рівні суб`єкт може бути співвіднесений і з однією особою, і з групою осіб, і, зрештою, з усіма діячами, яким потенційно властива відповідна дія». У подальшому контексті мовець називає їх «ці ж журналісти"». Граматична форма множини свідчить про те, що йдеться про кількох осіб, які є суб`єктом дій «узяли» [«пост»], «зробили» [«заголовок»], «дивуються», «розбрехали», «нехтують». Водночас зазначено, що не виключена можливість уживання лексеми «журналісти» в метонімічному значенні як синекдохи, коли множину застосовано замість однини з метою надання описуваному узагальнення або применшення значущості, вияву зневаги до описуваного (за аналогією до експлікації власних назв у формі множини). Адресант указує на алогічність тверджень маркованих цієї лексемою осіб/ особи: зробили гучний заголовок про збирання грошей дивуються, що операція в державній клініці безкоштовна. Їхню / її інформаційну діяльність схарактеризовано як брехливу («розбрехали»): мовець твердить, що він за минулий місяць (вочевидь, очевидь, той, що передує місяцю публікації аналізованого тексту) із відрахуванням податків та, можливо, інших відрахувань (марковано скалькованою із російської сталою сполукою «на руки») мав шістнадцять тисяч гривень зарплати у «MP» (пресупозиційні знання, носієм яких є антропонім « [PERSON] », нікнейм- геонім «Андрій Полтава», та загалом сучасний соціополітичний дискурс дають підстави потлумачити цю абревіатуру як «міська рада»), а от «журналісти» повідомили, що його зарплата становить понад сто тисяч гривень. Наприкінці допису адресант зазначає, що «журналісти» використовують різні засоби, щоб зганьбити (вочевидь, об`єктом цієї дії, позначеної фразеологізмом «облити брудом», тут передбачено самого мовця). У постскриптумі («П.С.») підсумовано зміст висловленого. Отже, в об`єктивному змісті наданого на дослідження текстового матеріалу порівняльна інформація змісту допису адресанта зі змістом публікації й висловлення ним своєї позиції щодо авторів / автора цієї публікації та загалом щодо рівня місцевої журналістики. У наданому на дослідження текстовому об`єкті [PERSON] [INFO] на сторінці «Facebook» із назвою « [PERSON] ( [PERSON] )» (за посиланням\~[INFO] ) та в telegram-каналі « [PERSON] » (за посиланням\~[INFO] ),\~містяться висловлювання\~з негативною\~інформацією,\~зокрема й\~образливого,\~зневажливого характеру,\~про певних\~осіб /\~особу,\~маркованих /\~марковану лексемою\~«журналісти»:\~Інформація образливого,\~зневажливого характеру\~наявна,\~зокрема,\~у такому\~висловлюванні:\~«До слова\~ці ж\~журналісти розбрехали,\~що в\~мене зарплата\~більше 100\~тисяч грн». Ідентифікація особи, якої стосується виявлена у наданому на дослідження текстовому об`єкті негативна, зокрема й образлива, зневажлива інформація, як « [PERSON] » не видається можливою через відсутність відповідних контекстуальних засобів. Інформація в наданому на дослідження текстовому матеріалі («До слова ці ж журналісти" розбрехали, що в мене зарплата більше 100 тисяч грн. Для прикладу за минулий місяць я отримав на руки 16 тис. грн. заробітної плати у МР. Не нехтують нічим щоб облити брудом») виражена у формі фактичних тверджень та оцінного (оціночного) судження (том 1а.с.152-162). Згідно Висновку експерта Полтавського відділення «Інституту судових експертиз ім.засл.проф.М.С.Бокаріуса» Сліпець О.О. за результатами проведення судово-психологічної експертизи № 51 від 17.07.2024 року : У [PERSON] є негативні зміни в емоційному стані, індивідуальності й поведінці: негативні емоційні переживання ураженої гідності й репутації, приниження й образи, підвищена емоційна чутливість щодо теми заподіяної шкоди її репутації, значна зосередженість на негативному впливу її репутаційних втрат на її професійну діяльність, які вже настали й потенційно настануть з огляду на існування публікації [PERSON] , що [INFO] розміщена на сторінці «Facebook» - « [PERSON] ( [PERSON] )»:\~[INFO] » каналі «Андрій Карпов Полтава»:\~[INFO] \~show,\~значна зосередженість\~на конфлікті\~з відповідачем.\~Ці негативні\~переживання й\~зміни індивідуальності\~перешкоджають її\~активному комфортному\~соціальному функціонуванню,\~насамперед у\~сфері професійної\~діяльності з\~огляду на\~наявність репутаційних\~втрат й\~перспективи їх\~подовження з\~огляду на\~відсутність видалення\~допису [PERSON] ,\~та в\~щоденному житті\~з огляду\~на існування\~негативних емоційних\~переживань. Виникнення й існування негативних переживань, негативних змін в структурі індивідуальності й емоційному стані [PERSON] є наслідком наведеної щойно публікації [PERSON] . Ситуація, що досліджується за справою - публікація [PERSON] , що [INFO] розміщена на сторінці «Facebook» - « [PERSON] ( [PERSON] )»:\~[INFO] » каналі «Андрій Карпов Полтава»:\~[INFO] , з огляду на існування упродовж тривалого часу негативних переживань [PERSON] , негативних змін в індивідуальності й соціальному функціонуванні, є психотравмувальною для неї. З огляду на вказане, [PERSON] завдані моральні страждання, які з урахуванням їх адресування до пріоритетних цінностей позивачки та тривалість негативного впливу на суттєві сфери її соціального функціонування, є суттєвими та є психологічною підставою для встановлення судом факту заподіяння їй моральної шкоди. Публікацією [PERSON] , що [INFO] розміщена на сторінці «Facebook» « [PERSON] ( [PERSON] )»:\~ [INFO] » каналі «Андрій Карпов Полтава»:\~[INFO] \~show, [PERSON] завдані моральні страждання, які з огляду на їх адресування до пріоритетних цінностей позивачки та тривалість негативного впливу на суттєві сфери її соціального функціонування є суттєвими та є психологічною підставою для встановлення судом факту заподіяння їй моральної шкоди. Орієнтовний розмір\~грошового відшкодування\~за завдані\~ [PERSON] \~моральні страждання\~становить: У випадку, якщо судом буде прийнято рішення про відсутність неправомірних дій з боку [PERSON] щодо [PERSON] : 0 МЗП У випадку, якщо судом буде прийнято рішення про наявність неправомірних дій з боку [PERSON] щодо [PERSON] : поширено образливі (ганебні) відомості саме щодо неї: 10,125МЗП (том2а.с.2-22). Рішенням Комісії з журналістської етики від 28.11.2022 року на звернення [PERSON] , головної редакторки онлайн-видання Коло News, було встановлено порушення п.п.6,8 і 9 Кодексу етики українського журналіста у публікації «Це плата за 8 років [PERSON] : [PERSON] , секретар міської ради Полтави збирає собі на операцію) від 26.10.2022 року. У публікації « [PERSON] , який збирав гроші собі на операцію, повідомив, що лікування безкоштовне» від 27.10.2022 року порушень не встановлено. Суд вважає, що [PERSON] не доведено, що публікації [PERSON] від 27.10.2022 розміщені в соціальній мережі «Facebook» із назвою [PERSON] ( [PERSON] ), за посиланням [INFO] та у «telegram»-каналі « [PERSON] » за посиланням [INFO] містять фактичні твердження, не є оціночними, не відповідають дійсності (є недостовірними) та порушують її немайнові права. Закон України «Про інформацію» визначає оціночні судження як висловлювання, які не містять фактичних даних, критики, оцінки дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені, як такі, що містять фактичні дані, зокрема, з огляду на характер використання мовно- стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Таким чином, оціночними судженнями фактично є висновок особи про ту чи іншу подію, ситуацію або особу, який не містить фактичних тверджень. Наявність же фактів можна довести, а правдивість оціночних суджень не можна. За висновком судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи № 3377 від 25.10.2023 року, публікація [PERSON] від 27.10.2022 містить фактичні твердження лише у наведеному розмірі заробітної плати, все інше є оціночним судженням. \~ \~ \~ \~У висновку судової лінгвістичної\~(семантико-текстуальної)\~ № 3377 від 25.10.2023 експерт зазначає, що публікація [PERSON] від 27.10.2022 містить іронічні, які переходять у саркастичні висловлювання, які не спрямовані на адресу конкретної фізичної особи. Крім того, в ній встановлено, що у спірній публікації відповідач висловлює своє негативне ставлення до журналістів загалом, а не особисто до позивача, а також те, що інформація, яка викладена у дописі, є оціночною, що містить факти лише щодо розміру заробітної плати, а відтак, відсутні неправомірні дії з боку [PERSON] . Суд вважає, що публікація [PERSON] містить викладення інформації через власні погляди автора з використанням мовно-стилістичних засобів та є оціночним судженням самого автора, а оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Доводи позивача, що додані до публікації від [INFO] знімки її статей із сайту [INFO] , посилання на її сторінку в соцмережах свідчать про віднесення вказаних публікацій саме на її адресу, не ставить її у негативне становище, оскільки не доведено порушення особистих немайнових прав вказаними публікаціями. Враховуючи, що публікації від 27.10.2022 на сторінці «Facebook» із назвою [PERSON] ( [PERSON] ) за посиланням [INFO] та у «telegram»-каналі « [PERSON] » за посиланням [INFO] , а конкретизація фактів виключно стосується розміру заробітної плати, позовні вимоги про визнання публікації недостовірною та такою, що принижує честь, гідність та ділову репутацію є недоведеними . \~ \~ \~ \~При цьому суд зазначає, що вказані висновки суду підтверджені висновком судово-лінгвістичної експертизи, однак не спростовані показами свідків, які вказували на завдання моральних страждань позивачці публікацією [PERSON] , однак не підтвердили правові підстави для визнання публікацій таких, що принижують честь, гідність та ділову репутацію. Вирішуючи позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди, суд зазначає наступне. Частинами 1, п.2 ч.2, ч.3 ст.23 ЦК України встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода\~полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів . Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. \~ \~ \~ \~Згідно ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Оскільки позивачем не доведено, а судом не встановлено поширення стосовно неї недостовірної інформації в посиланнях [PERSON] та приниження її честі, гідності та ділової репутації, позовна вимога про відшкодування моральної шкоди також задоволенню не підлягає. З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до ст. 141 ЦПК України та покладає їх на позивача.

Outcome: dismissed