Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-17 00:00:00

У вересні 2024 року [PERSON] звернулась до Подільського районного суду м. Києва з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обгрунтування заявлених вимог позивач зазначає, що [INFO] померла рідна сестра [PERSON] - [PERSON] , [INFO] . Позивачка є спадкоємицею другої черги спадкування за законом після її сестри [PERSON] , оскільки остання не була одружена, не мала дітей, мати - [PERSON] померла [INFO] , а батько - [PERSON] помер [INFO] . Окрім позивача, спадкоємицею є зведена сестра [PERSON] , [INFO] , однак остання не прийняла спадщину та не має наміру вступати в спадкові права. Спадковим майном є квартира [ADDRESS] . З огляду на постійне напруження в країні, через обстріли та війну в Україні, відсутність електрики по всьому м. Києву, позивачка не мала змоги реалізувати своє право на прийняття спадщини своєчасно. Позивач вважає, що пропустила встановлений строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому вважає за можливе визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою судді Подільського районного суду м. Києва від 13.09.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. 01.10.2024 від представника відповідача Київської міської ради на адресу Подільського районного суду м. Києва надійшов відзив на позовну заяву. У відзиві представник відповідача просить суд прийняти рішення про відмову в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, оскільки на думку відповідача, позивачем не надано жодних належних та допустимих доказів, які б свідчили про пропуск строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] з поважних причин. 24.10.2024 від третьої особи [PERSON] на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, зі змісту якого вбачається, що [PERSON] не заперечує щодо задоволення позовних вимог, вказала на поважність причин пропуску шестимісячного строку, оскільки позивачка перебувала у пригніченому стані та болісно переживала втрату сестри. Ухвалою судді Подільського районного суду м. Києва 24.10.2024 задоволено клопотання позивача та витребувано у приватного нотаріуса Київського нотаріального округу Камінської Вікторії Петрівни (04128, м. Київ, вул. Мрії, буд. 1Б, оф. 17) копію спадкової справи [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , спадкова справа № 72785220. 15.01.2025 від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Камніської В.П. на адресу Подільського районного суду м. Києва надійшла копія спадкової справи щодо майна померлої [PERSON] . В судовому засіданні позивач та її представник заявлені позовні вимоги підтримали, просили суд їх задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлялися належним чином, у відзиві на позовну заяву просив розгляд справи проводити без участі сторони відповідача та відмовити у задоволені позовних вимог з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, в заяві на адресу суду просив розгляд справи проводити без його участі та не заперечував щодо задоволення позовних вимог. Дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини. З матеріалів справи судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , про що було видано Свідоцтво про смерть серії [NUMBER] та Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) складено відповідний актовий запис № 447. Як вбачається з копії свідоцтва про народження Серії [NUMBER] [PERSON] народилася [INFO] , про що 20.05.1976 «Радянським отделом ЗАГС» було складено відповідний актовий запис № 878. Батьком дитини зазначено - [PERSON] , матір`ю - [PERSON] . Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] вбачається, що [PERSON] народилась [INFO] , про що 10.04.1979 « [PERSON] » було складено відповідний актовий запис № 1486. Батьком дитини зазначено - [PERSON] , матір`ю - [PERSON] . Таким чином, [PERSON] та [PERSON] були рідними сестрами. Згідно свідоцтва про одруження серії [NUMBER] від 23.08.1999 [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб, про що Відділом реєстрації актів громадянського стану Переяслав-Хмельницького міськвиконкому Київської області було складено відповідний актовий запис № 144. Прізвище чоловіка після укладення шлюбу - [PERSON] , дружини - [PERSON] . Позивачка є спадкоємицею другої черги спадкування за законом після її сестри [PERSON] , оскільки остання не була одружена, не мала дітей, мати - [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , а батько - [PERSON] , помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії [NUMBER] . Окрім позивача, спадкоємицею є зведена сестра [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження останньої Серії [NUMBER] з якого вбачається що у позивача та [PERSON] була спільна мама, однак [PERSON] не прийняла спадщину та немає наміру вступати в спадкові права, про що свідчить її позиція викладена у відзиві на позовну заяву. Спадковим майном є квартира [ADDRESS] . Постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Камінською В.П. 05.08.2024 № 320/02-14 позивачу було відмовлено у вчинені нотаріальної дії у зв`язку з тим, що остання пропустила строк на прийняття спадщини. Позивач вважає, що пропустила встановлений строк для прийняття спадщини через постійне напруження в країні, через обстріли та війну в Україні, відсутність електрики по всьому м. Києву, а тому вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини. Згідно зі ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Частиною 1 ст. 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. За змістом ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 Про судову практику у справах про спадкування, у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутись до суду у порядку позовного провадження. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу(частини перша, друга статті 1223 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19). З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Як роз`яснив судам Пленум Верховного Суду України у пункті 24постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, [PERSON] посилається на те, що пропустила встановлений строк для прийняття спадщини через постійне напруження в країні, через обстріли та війну в Україні, відсутність електрики по всьому м. Києву. Крім того, позивачка тяжко перенесла втрату єдиної сестри, перебувала у депресії, що підтверджується поясненнями третьої особи у справі та показами свідків [PERSON] та [PERSON] , які були допитані в судовому засіданні. Таким чином, наведені позивачем причини є об`єктивними, непереборними та істотними труднощами, які відповідно до положень ч. 3 ст. 1272 ЦК можуть бути визнані поважними для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. На підставі вищевикладеного, суд вважає, що ті обставини, на які посилається позивач у позові, як на поважні причини пропуску ним строку для подання заяви для прийняття спадщини, на думку суду є поважними, у зв`язку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved