Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-27 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог та доводів позивача Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , в якому просила, відповідно до остаточно визначеного розміру позовних вимог у відповіді на відзив, стягнути солідарно з відповідачів на свою користь у рахунок відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, суму в розмірі 73 900 гривень, у рахунок відшкодування завданої моральної шкоди 15\~000,00 гривень, а також судові витрати, з яких: судовий збір в розмірі 908,00 гривень та витрати, понесені у зв`язку з проведенням незалежної оцінки матеріальних збитків в сумі 2500,00 гривень, витрати на професійну правничу допомогу адвоката в сумі 6600,00 гривень. В обґрунтування\~пред`явлених позовних\~вимог зазначила,\~що вона є співвласником квартири [ADDRESS] . Відповідачі у справі є співвласниками квартири [ADDRESS] , яка розташована поверхом вище від її квартири. 02.12.2021 близько о 19-00 годині сталося залиття належної їй на праві спільної сумісної власності квартири, квартиру було залито з квартири відповідачів кип`ятком, який лився зі стелі у кухню, вітальню, дві кімнати та комору впродовж декількох годин. Посилалася, що після її звернення до Харківської диспетчерської служби 1562 фахівцями аварійної служби Московської філії КП «ХТМ» аварійну ситуацію було ліквідовано шляхом перекриття подачі гарячого водопостачання до квартир з квартири [ADDRESS] по квартиру [ADDRESS] . Причиною залиття її квартири послугував порив шлангу гарячої води в квартирі [ADDRESS] . 02.12.2021 працівниками КП «ХТМ» було перекрито вентиль на відгалуженні у квартирі [ADDRESS] та виконано підключення гарячого водопостачання квартир з [ADDRESS] по [ADDRESS] . 03.12.2021 комісією дільниці №32 КП «Жилкомсервіс» був складений Акт про залиття, аварію, що трапилася на системі гарячого водопостачання, згідно з яким, причиною затоплення став порив гнучкого шлангу гарячої води під кухонною мийкою в квартирі відповідачів та, згідно з цим актом, позивачу завдано такої шкоди: у квартирі [ADDRESS] постраждав паркет у вітальні площею 8,0 м2 (набрав вологу та змінив форму), на стіні першої кімнати намокли шпалери та з`явився грибок площею біля 2,0 м2 по периметру підлоги біля вікна; на стелі видно сліди залиття місцями площею біля 3,0 м2; вологий паркет у великій кімнаті площею приблизно 3,0 м2. Також постраждали кухонні меблі, відшарувалося покриття фасаду кухонної стінки, набрало вологу килимове покриття площею біля 6,0 м2; відшарувалися шпалери на кухні біля вікна 3,0 м2; тріснули відкоси вікна. Зі стелі по освітлювальним приборам (зі слів мешканців кв. [ADDRESS] ) текла вода. У вітальні по стінах текла вода (при залитті) та при обстеженні видно, як попливли рідкі шпалери, площею 4,0 м2. У шухляді біля кухні промокли всі речі та пральна машина. У другій кімнаті змок гіпсокартон на стелі 1,0 м2 та стіні 1,0 м2. Освітлення в квартирі вимкнуте до повного висихання. Зазначила, що внаслідок залиття її квартири відповідачами, її квартира потребує термінового поточного ремонту та є непридатною для поживання, зважаючи на сирість та пошкоджений ремонт, а саме: залити стеля, стіни, зіпсовані меблі та освітлення. Посилалася, що нею було замовлено звіт про вартість матеріальної шкоди, згідно з яким, суб`єктом оціночної діяльності ФО-П [PERSON] було визначено вартість матеріального збитку в сумі 61 900,00 гривень. За виконання робіт з оцінки матеріальної шкоди нею було сплачено ФО-П [PERSON] 2500,00 гривень. Крім того, як на це посилалася позивач, у зв`язку з тим, що через пошкодження, завдані залиттям квартири, квартира стала непридатною для проживання, вона та члени її сім`ї були вимушені проживати в орендованій квартирі, у зв`язку з чим, нею було понесено витрати в сумі 12 000,00 гривень, відповідно до укладеного договору оренди житлового приміщення від 03.12.2021. Таким чином, вартість матеріальної шкоди обрахована позивачем в сумі 73 900,00 гривень, яку вона просить стягнути з відповідачів солідарно на її користь. Також позивач посилалася на спричинення їй винними діями відповідачів моральної шкоди, яку вона оцінює в сумі 15 000,00 гривень. В обґрунтування даної позовної вимоги зазначила, що унаслідок залиття відповідачами її квартири, вона перенесла стрес, душевні страждання, негативні емоції та переживання з приводу пошкодження належного їй майна. Посилалася, що вона позбавлена належним чином користуватися належним їй майном, порушено її звичайний спосіб життя, їй необхідно докладати додаткових зусиль для нормалізації її повсякденного життя, витрачати свій час на вирішення проблем, пов`язаних із усуненням наслідків залиття квартири. Зауважувала, що відповідачі в добровільному порядку відшкодувати спричинену їй шкоду на бажають, тому вона вимушена звернутися до суду з даним позовом. Аргументи учасників справи Відповідач [PERSON] в особі свого представника адвоката Могильової І.О. скористався процесуальним правом на подання відзиву на позовну заяву, який надійшов до суду через підсистему «Електронний суд» 09 лютого 2024 року. У наданій суду заяві по суті справи посилався на обставини, як вони зазначені у відзиві на позовну заяву. Просив відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог в повному обсязі з огляду на недоведеність позивачем винуватості відповідачів у залитті квартири позивача та відсутності причинно-наслідкового зв`язку між неправомірними діями відповідачів та спричиненою позивачу шкодою. Водночас, зазначив, що він, [PERSON] , розуміє, що факт залиття мав місце, тому не відмовляється від компенсації дійсних збитків, які виникли саме у результаті залиття квартири позивача 02.12.2021. Посилався, що позивач у порядку досудового врегулювання спору не зверталася до відповідачів, а відповідач [PERSON] згоден компенсувати позивачу спричинену шкоду в сумі 30 000,00 гривень, яку вважає достатньою. 13 лютого 2024 року через канцелярію суду від позивача [PERSON] надійшла відповідь на відзив, в якій позивач просить суд стягнути солідарно з відповідачів на свою користь у рахунок відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, суму в розмірі 73 900 гривень, у рахунок відшкодування завданої моральної шкоди 15\~000,00 гривень, а також судові витрати, з яких: судовий збір в розмірі 908,00 гривень та витрати, понесені у зв`язку з проведенням незалежної оцінки матеріальних збитків в сумі 2500,00 гривень., витрати на професійну правничу допомогу адвоката в сумі 6600,00 гривень. В обґрунтування обраної позиції посилалася на обставини, як вони зазначені у відповіді на відзив. Відповідач [PERSON] скористався процесуальним правом на подання заперечень на відповідь на відзив, які скерував через канцелярію суду в особі свого представника адвоката Могильової І.А. 11 березня 2024 року. У поданій заяві по суті справи зазначив, що позивач у відповіді на відзив дійшла помилкового висновку про визнання відповідачем своєї вини у залитті квартири позивача, посилався, що позивачем не доведено позовні вимоги належними та допустимими доказами, а він готовий відшкодувати спричинену позивачу шкоду тільки за умови надання таких доказів. Відповідачі [PERSON] ,\~ [PERSON] процесуальним правом на подання відзиву на позовну заяву не скористалися. Рух справи Розпорядженням Верховного Суду від 08.03.2022 №2/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» змінено територіальну підсудність Московського районного суду м. Харкова на Октябрський районний суд м. Полтави. Октябрський районний суд м. Полтави ухвалою від 21 квітня 2023 року прийняв цивільну справу за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири до свого провадження, призначив проведення судового засідання. Октябрський районний суд м. Полтави ухвалою від 05 липня 2023 року цивільну справу за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири передав за підсудністю до Московського районного суду м.Харкова. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08 січня 2024 року справа №643/23309/21 надійшла до провадження судді Московського районного суду м. Харкова Семенової Я.Ю. Справу передано судді 10 січня 2024 року. Московський районний суд м. Харкова ухвалою від 15 січня 2024 року прийняв до свого провадження цивільну справу за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Ухвалив розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з викликом сторін. Московський районний суд м. Харкова ухвалою від 13 травня 2024 року задовольнив клопотання представника відповідача [PERSON] - адвоката Могильової І.А. про витребування доказів, витребував від КП «Жилкомсервіс» оригінал Акту про залиття, аварію, що трапилась на системі гарячого водопостачання від 03.12.2021, складеного на наслідками залиття квартири [ADDRESS] . Московський районний суд м. Харкова від 18 грудня 2024 року відмовив у задоволенні клопотання представника відповідача [PERSON] -\~адвоката Могильової І.А. про витребування доказів. Московський районний\~суд міста\~Харкова ухвалою\~від 14\~квітня 2025\~року відмовив у задоволенні клопотання представника відповідача [PERSON] адвоката Могильової І.А. про призначенні у справі судової почеркознавчої експертизи. Законом України «Про внесення змін до закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо зміни найменувань місцевих загальних судів» №4273-ІХ від 26 лютого 2025 року, який набрав законної сили 25 квітня 2025 року, змінено найменування Московського районного суду міста Харкова на Салтівський районний суд міста Харкова. Участь у справі сторін та інших учасників справи Позивач [PERSON] у судовому засіданні пред`явлені нею позовні вимоги до відповідачів підтримала, просила їх задовольнити в повному обсязі, просила стягнути солідарно з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в рахунок відшкодування матеріальної шкоди в сумі 73 900,00 гривень, в рахунок відшкодування моральної шкоди 15 000,00 гривень, 2 500,00 гривень в рахунок понесених нею витрат на проведення незалежної оцінки матеріальних збитків, а також судові витрати, пов`язані зі сплатою нею судового збору та витрати на правничу професійну допомогу адвоката в сумі 6600,00 гривень. В обґрунтування пред`явлених позовних вимог посилалася на обставини, як про це зазначено у позові та відповіді на відзив. Представник позивача Васильєва Т.Є., яка діє на підставі довіреності, у судовому засіданні позовні вимоги позивача підтримала, просила їх задовольнити в повному обсязі з підстав, наведених у пред`явленому позові та у відповіді на відзив. Відповідач [PERSON] ,\~який був\~присутній у\~судовому засіданні\~10\~квітня 2024\~року, зазначив, що він визнає, що факт залиття квартири позивача з його квартири був, він його визнає, але він не визнає позовні вимоги в частині визначеного позивачем розміру відшкодування шкоди, посилався, що, як на його думку, розмір шкоди становить суму не більше за 42 000,00 гривень. Зазначив, що залиття квартири позивача було 03 грудня 2021 року, коли він знаходився в Ізюмському районі Харківської області. Посилався, що він отримав дзвінок від своєї матері з приводу залиття квартири позивача та необхідності, у зв`язку з цим, щось вирішувати. Зазначив, що за короткий період часу він не міг вирішити це питання, позаяк знаходився в 2-2,5 годинах їзди від міста Харкова. Коли він приїхав додому ( [ADDRESS] ), то там процес вже був завершений, вода перекрита, а він допомагав матері, оскільки вона має статус особи з інвалідністю І групи. Посилався, що коли він приїхав додому, в їх квартирі також була присутня їх сусідка [PERSON] , яка допомагала його матері все прибирати після залиття. Посилався, що він зустрічався з позивачем [PERSON] , коли вона приходила з метою підписання акту про залиття, вони домовилися підписати акт і він сфотографував один з актів, який він передав своєму адвокатові. Швидко вирішити питання щодо відшкодування шкоди він не міг. На запитання суду відповідач [PERSON] відповів, що суму в розмірі 42\~000,00 гривень, яку він бачить, як достатню для відшкодування спричиненої [PERSON] шкоди, він обрахував на власний розсуд, він не проводив ніякої незалежної оцінки на підтвердження розміру шкоди, він вважає, що такої суми повинно вистачити для усунення наслідків залиття квартири позивача. Відповів, що позивачу він не сплачував жодної шкоди з дня залиття та до теперішнього дня. Зауважував, що, як на його думку, вони з позивачем повинні щось підписати, а «просто так викидати гроші» він не збирається. Представник відповідача [PERSON] адвокат Могильова І.А. у судовому засіданні просила відмовити в задоволенні позовних вимог [PERSON] в повному обсязі. В обґрунтування обраної позиції посилалася на обставини, як воно зазначено у відзиві на позову заяву та в запереченнях на відповідь на відзив. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] у\~судове засідання\~не з`явилися,\~про дату,\~час і\~місце розгляду\~справи повідомлялися\~належним чином\~та своєчасно, про причини неявки суду не повідомили. Судові повістки, які направлялися судом за адресою зареєстрованого місця проживання відповідачів [PERSON] та [PERSON] повернулися до суду, як неотримані останніми із зазначенням у довідці про причини повернення «адресат відсутній за вказаною адресою». За правилами п. 2 ч. 3 ст. 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки. Згідно з положеннями ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів. Відповідно до вимог п. 2 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи. За змістом п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду. Суд, ураховуючи наведені вище обставини, вважає за можливе проводити розгляд справи за відсутності належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи відповідачів [PERSON] та [PERSON] , проти чого у судовому засіданні не заперечували позивач, представник позивача, відповідач [PERSON] та представник відповідача. Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 09 серпня 1999 року, реєстраційний номер № [NUMBER] , виданого 09 серпня 1999 року Центром (відділом) приватизації державного житлового фонду Управління комунального майна та приватизації Головного управління економіки та комунального майна Харківської міської ради квартира [ADDRESS] на праві спільної сумісної власності належить [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (Т. 1, а.с. 11). 02 грудня 2021 року відбулося затоплення належної позивачці [PERSON] на праві спільної сумісної власності квартири [ADDRESS] . 03 грудня 2021 року комісією у складі: начальника дільниці №32 КП «Жилкомсервіс» Константинової Д.Д., майстра ремонтної дільниці КП «ХТМ» Сіренка І.І., інженера дільниці №32 КП «ЖКС» Зозуля Т.О. за зверненням мешканця квартири [ADDRESS] був складений Акт про залиття, аварію, що трапилася на системі гарячого водопостачання від 03.12.2021, відповідно до якого, акт складений про те, що 02 грудня 2021 року в будинку [ADDRESS] внаслідок аварії в квартирі [ADDRESS] на системі гарячого водопостачання по кухні (лопнув гнучкий шланг під мийкою), слалося залиття квартири [ADDRESS] . В акті зазначено характеристику будинку: 9-ти поверховий, 4-х під`їзний, панельний, 1987 року забудови, 252-квартирний, покрівля м`яка, обладнаний внутрішньобудинковими системами центрального опалення, гарячого й холодного водопостачання, каналізації, електро- та газопостачання. В акті зазначено характеристику квартири [ADDRESS] : трикімнатна приватизована квартира, розташована в першому під`їзді на першому поверсі, квартира [ADDRESS] знаходиться поверхом вище. При обстеженні квартири [ADDRESS] встановлено: 02.12.2021 о 19-00 годині сталося залиття з квартири [ADDRESS] унаслідок пориву гнучкого шлангу під мийкою в кухні квартири [ADDRESS] . Після звернень на 15-62 та ТРС Московського району, аварійну ситуацію було ліквідовано шляхом перекриття подачі гарячого водопостачання на аварійну ділянку. У квартирі [ADDRESS] постраждав паркет у вітальні площею 8,0 м2 (набрав вологу та змінив форму), на стіні першої кімнати намокли шпалери та з`явився грибок площею біля 2,0 м2 по периметру підлоги біля вікна; на стелі видно сліди залиття місцями площею біля 3,0 м2; вологий паркет у великій кімнаті площею приблизно 3,0 м2. Також постраждали кухонні меблі, відшарувалося покриття фасаду кухонної стінки, набрало вологу килимове покриття площею біля 6,0 м2; відшарувалися шпалери на кухні біля вікна 3,0 м2; тріснули відкоси вікна. Зі стелі по освітлювальним приборам (зі слів мешканців кв. [ADDRESS] ) текла вода. У вітальні по стінах текла вода (при залитті) та при обстеженні видно, як попливли рідкі шпалери, площею 4,0 м2. У шухляді біля кухні промокли всі речі та пральна машина. У другій кімнаті змок гіпсокартон на стелі 1,0 м2 та стіні 1,0 м2. Освітлення в квартирі вимкнуте до повного висихання. Висновки комісії: причиною залиття в квартирі [ADDRESS] . 03.12.2021 працівниками КП «ХТМ» було перекрито відсікаючий кран по ГВ на кухні кв. 10 до самостійного рішення власниками причини пориву. Мешканцям кв. [ADDRESS] надано припис про дбайливе користування санітарно-технічним обладнанням та заміни аварійної ділянки своїми силами за власні кошти. На момент обстеження течії немає. Мешканка квартири [ADDRESS] відмовилася спуститися і подивитися, як залила нижче розташовану квартиру [ADDRESS] . Акт містить підписи членів комісії: майстра КП «ХТМ» [PERSON] , інженера дільниці №32 КП «ЖКС» Зозуля Т.О., з актом ознайомлений під підпис мешканець квартири [ADDRESS] , в акті міститься запис про те, що мешканець квартири [ADDRESS] від підпису в акті відмовився. У судовому\~засіданні позивачем\~надано суду\~оригінал акту\~для огляду (Т. 1, а.с. 29). Згідно з Довідкою про наявність або відсутність інформації про зареєстровані права на об`єкт нерухомого майна з перевіркою відомостей з відкритих інформаційних ресурсів №1117133 від 14.12.2021, виданою Комунальним підприємством «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради, квартира [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (Т. 1, а.с. 23). Відповідно до Довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб, отриманої Московським районним судом м. Харкова 15.01.2024 з Реєстру територіальної громади міста Харкова, зареєстрованим місцем проживання [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , є адреса: [ADDRESS] (Т. 1, а.с. 81). 10 грудня 2021 року між [PERSON] (Замовник) та ФО-П [PERSON] (Виконавець) укладено Договір №10/1202021 на проведення робіт з оцінки майна, відповідно до умов п. 1.1. 1.4. Розділу 1. «Предмет договору» якого Замовник доручає, а Виконавець бере на себе зобов`язання по проведенню незалежної оцінки розміру матеріального збитку, нанесеного приміщенням квартири за адресою: [ADDRESS] , яка є власністю Замовника оцінки. Мета оцінки майна визначення розміру матеріального збитку, дата оцінки 10.12.2021. Як це погоджено сторонами договору в його п. 2.1. розділу 2. «Вартість робіт та порядок розрахунків», вартість робіт, зазначених у п. 1.1. Договору становить 2 500,00 гривень. Замовник сплачує аванс в розмірі 100% від загальної вартості робіт, що становить 2500,00 гривень (п. 2.2. Договору). Розділ 9. «Реквізити сторін» містить відомості щодо виконавця ФО-П Дорошев Р.О., замовника [PERSON] та містяться їх підписи (Т. 1, а.с. 22). Згідно з копією квитанції 0.0.2376225611.1 від 13.12.2021 [PERSON] сплатила на користь отримувача ФО-П Дорошев Р.О. грошові кошти в сумі 2 500,00 гривень (Т.1, а.с. 9). Як це\~убачається зі\~Звіту про\~оцінку майна\~від 10.12.2021\~(дата\~оцінки \~10.12.2021,\~дата завершення\~складання звіту\~ 16.12.2021),\~суб`єктом оціночної\~діяльності ФО-П\~ [PERSON] \~на підставі\~укладеного із\~ [PERSON] \~договору №10/12-2021\~від 10.12.2021\~на проведення\~незалежної оцінки\~матеріального збитку,\~нанесеного приміщенням\~квартири від\~заливу водою\~за адресою:\~ [ADDRESS] ,\~зроблено висновок,\~що вартість\~матеріального збитку,\~нанесеного приміщенням\~квартири від\~заливу водою\~за адресою:\~ [ADDRESS] ,\~з урахуванням\~ПДВ станом\~на 10.12.2021\~становить 61\~900,00\~гривень.\~Звіт підписаний\~оцінювачем [PERSON] ,\~містить розділи,\~що розкривають\~зміст проведених\~процедур та\~використаної нормативно-правової\~бази з\~оцінки майна.\~До звіту\~додано копію\~Свідоцтва про\~включення інформації\~про оцінювача\~до Державного\~реєстру оцінювачів\~та суб`єктів\~оціночної діяльності\~№299\~від 18\~лютого 2014\~року,\~виданого Фондом\~державного майна\~України на\~ім`я [PERSON] \~на підставі\~кваліфікаційних свідоцтв\~оцінювача від\~19.02.2005\~МФ №3256,\~від 20.09.2008\~МФ №6280,\~від 24.12.2013\~ОДЦО №2414,\~виданих Фондом\~державного майна\~України спільно\~з Харківським\~центром науково-технічної\~та економічної\~інформації;\~копію кваліфікаційного\~свідоцтва оцінювача\~від 19\~лютого 2005\~року МФ\~№3256,\~виданого на\~ім`я [PERSON] \~за підписом\~Голови Фонду\~державного майна\~України та\~Директора Харківського\~центру науково-технічної\~та економічної\~діяльності;\~копію посвідчення\~про підвищення\~кваліфікації оцінювача\~від 28\~серпня 2020\~року МФ\~№3479-ПК,\~виданого на\~ім`я [PERSON] \~за підписом\~Голови екзаменаційної\~комісії та\~Директора ПАТ\~«Харківський центр\~науково-технічної\~та економічної\~інформації» (Т.\~1,\~а.с.\~30-59).\~ Відповідно до листа №13-30 від 20.12.2021 за підписом начальника Московської філії КП «Харківські теплові мережі», скерованого на ім`я [PERSON] , 02.12.2021 о 19-07 годині з міської служби «1562» до аварійно-диспетчерської служби Московської філії підприємства надійшла заявка від мешканців квартири [ADDRESS] , на затоплення квартири зі стелі, о 20-00 аварійною службою було перекрито водопостачання з квартири [ADDRESS] було локалізоване фахівцями Московської філії у той же день. Причиною залиття став порив гнучкого шлангу гарячої води в квартирі [ADDRESS] . 03.12.2021 працівниками підприємства було перекрито вентиль на відгалуженні у квартирі [ADDRESS] та виконано підключення гарячого водопостачання з квартири з першої по 72-гу квартири о 21-00 годині. Згідно з п. 22 Типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженого постановою КМУ від 21.07.2005 №630 (у редакції постанови КМУ від 03.09.2009 №933) точкою розподілу, у якій здійснюється передача послуги з централізованого опалення від виконавця споживачеві в багатоквартирному будинку є відгалуження від стояка у квартирі споживача. Згідно з п. 17 Типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, споживач зобов`язаний своєчасно вживати заходів до усунення виявлених несправностей, пов`язаних з отриманням послуг, що виникли з його вини; за власний рахунок проводити ремонт та заміну санітарно-технічних приладів, пристроїв та обладнання, що вийшли з ладу з його вини; своєчасно проводити підготовку квартири (будинку садибного типу) і його санітарно-технічних приладів, пристроїв та обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період. Згідно з пп. 4, 9 п. 2 ст. 7 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», саме споживач зобов`язаний власним коштом проводити ремонт та заміну санітарно- технічних приладів і пристроїв, обладнання, іншого спільного майна, забезпечувати своєчасну підготовку об`єктів, що перебувають у його власності, до експлуатації в осінньо-зимовий період. У тарифі на виробництво, транспортування, поставку теплової енергії та послуг з централізованого опалення та гарячого водопостачання, обслуговування внутрішньоквартирних систем не передбачено (Т. 1, а.с. 10). \~ \~ \~ \~Як убачається з копії договору оренди квартири від 03 грудня 2021, укладеного між [PERSON] (Орендодавець) та [PERSON] (Орендар), орендодавець передав, а орендар прийняв у тимчасове платне користування (далі - оренду) квартиру, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 65,4 м2. Відповідно до умов п. 2.1. вказаного договору орендар зобов`язується використовувати квартиру виключно для проживання в ній самого орендаря та членів його родини. Згідно з умовами п. 5.1. вказаного договору за оренду квартири, у відповідності до умов цього Договору, орендар зобов`язується сплачувати 6 000,00 гривень щомісяця. Відповідно до умов п. 5.4. договору до підписання цього договору орендар сплатив орендодавцеві орендну плату за два місяці оренди в сумі 12 000,00 гривень. Умовами п. 8.1. договору сторонами погоджено, що строк оренди встановлюється з моменту підписання сторонами акту прийому-передачі квартири та до 03.02.2022. У Розділі 10 договору «Реквізити Сторін» зазначено відомості щодо орендодавця [PERSON] , орендаря [PERSON] та містяться їх підписи (Т. 1, а.с. 12-15). \~ \~ \~ \~Згідно з актом прийому-передачі квартири від 03.12.2021 до Договору оренди квартири від 03.12.2021, [PERSON] (орендодавець) передав у тимчасове платне користування (оренду) квартиру [ADDRESS] , а орендар [PERSON] прийняв у відповідності до умов договору. Підписанням цього Акту орендар підтверджує, що йому було передано ключі від квартири. Підписанням цього Акту орендодавець підтверджує, що йому було передано орендну плату за два місяці оренди в сумі 12 000,00 гривень. Наданий Акт містить відомості щодо орендодавця [PERSON] , орендаря [PERSON] та містяться їх підписи (Т. 1, а.с. 16). \~ \~ \~ \~Відповідно до умов п. 1-4 Акту прийому-передачі (повернення) квартири від 03.03.2022 до Договору оренди квартири від 03.12.2021, підписаного між [PERSON] (орендодавець) та [PERSON] (орендодавцем), у зв`язку із закінченням строку дії Договору орендар повернув з користування (оренди) квартиру [ADDRESS] , а орендодавець прийняв її у відповідності до умов Договору. Орендар підтверджує, що квартира перебуває у задовільному стані, претензій до орендаря не має. Підписанням цього Акту орендодавець підтверджує, що йому було повернуто ключі від квартири, всі розрахунку за договором проведені, претензій до орендаря немає. Наданий Акт містить відомості щодо орендодавця [PERSON] , орендаря [PERSON] та містяться їх підписи (Т. 1, а.с. 160). \~ \~ \~ \~Згідно з копією листа-відповіді №789/2/07-05 від 23.02.2024 за підписом директора КП «Жилкомсервіс», скерованого на адресу адвоката Могильової І.А., КП «Жилкомсервіс» стосовно залиття квартири [ADDRESS] повідомляє, що за наявними даними, які перебувають у розпорядженні підприємства, акт залиття було складено 03.12.2021 комісією у двох примірниках. Один примірник було видано мешканцю квартири [ADDRESS] , інший знаходиться на дільниці №32 КП «Жилкомсервіс». Надаємо копію акту залиття від 03.12.2021. Відповідно до акту залиття відсутній підпис та інформація про вручення акту мешканцям квартири [ADDRESS] . Відповіді на інші запитання, які зазначені у запиті надати неможливо із-за великого перебігу часу та у зв`язку з тим, що інженер [PERSON] в теперішній час не працює на дільниці № [NUMBER] КП «Жилкомсервіс» (Т. 1, а.с. 115). До копії наведеного вище листа-відповіді №789/2/07-05 від 23.02.2024 адвокату Могильовій І.А. додано копію акту про залиття, аварію, що трапилася на системі гарячого водопостачання від 03 грудня 2021 року, складеного комісією у складі: начальника дільниці №32 КП «Жилкомсервіс» Константинової Д.Д., майстра ремонтної дільниці КП «ХТМ» [PERSON] , інженера дільниці №32 КП «ЖКС» [PERSON] за зверненням мешканця квартири [ADDRESS] був складений Акт № про залиття, аварію, що трапилася на систему гарячого водопостачання від 03.12.2021, відповідно до якого, акт складений про те, що 02 грудня 2021 року в будинку [ADDRESS] внаслідок аварії в квартирі [ADDRESS] на системі гарячого водопостачання по кухні (лопнув гнучкий шланг під мийкою), слалося залиття квартири [ADDRESS] . В акті зазначено характеристику будинку: 9-ти поверховий, 4-х під`їзний, панельний, 1987 року забудови, 252-квартирний, покрівля м`яка, обладнаний внутрішньобудинковими системами центрального опалення, гарячого й холодного водопостачання, каналізації, електро- та газопостачання. В акті зазначено характеристику квартири [ADDRESS] : трикімнатна приватизована квартира, розташована в першому під`їзді на першому поверсі, квартира [ADDRESS] знаходиться поверхом вище. При обстеженні квартири [ADDRESS] встановлено: 02.12.2021 о 19-00 годині сталося залиття з квартири [ADDRESS] унаслідок пориву гнучкого шлангу під мийкою в кухні квартири [ADDRESS] . Після звернень на 15-62 та ТРС Московського району, аварійну ситуацію було ліквідовано шляхом перекриття подачі гарячого водопостачання на аварійну ділянку. У квартирі [ADDRESS] постраждав паркет у вітальні площею 8,0 м2 (набрав вологу та змінив форму), на стіні першої кімнати намокли шпалери та з`явився грибок площею біля 2,0 м2 по периметру підлоги біля вікна; на стелі видно сліди залиття місцями площею біля 3,0 м2; вологий паркет у великій кімнаті площею приблизно 3,0 м2. Також постраждали кухонні меблі, відшарувалося покриття фасаду кухонної стінки, набрало вологу килимове покриття площею біля 6,0 м2; відшарувалися шпалери на кухні біля вікна 3,0 м2; тріснули відкоси вікна. Зі стелі по освітлювальним приборам (зі слів мешканців кв. [ADDRESS] ) текла вода. У вітальні по стінах текла вода (при залитті) та при обстеженні видно, як попливли рідкі шпалери, площею 4,0 м2. У шухляді біля кухні промокли всі речі та пральна машина. У другій кімнаті змок гіпсокартон на стелі 1,0 м2 та стіні 1,0 м2. Освітлення в квартирі вимкнуте до повного висихання. Висновки комісії: причиною залиття в квартирі 2 став порив гнучкого шлангу гарячої води під кухонною мийкою в кв. 10. 03.12.2021 працівниками КП «ХТМ» було перекрито відсікаючий кран по ГВ на кухні кв. 10 до самостійного рішення власниками причини пориву. Мешканцям кв. [ADDRESS] надано припис про дбайливе користування санітарно-технічним обладнанням та заміни аварійної ділянки своїми силами за власні кошти. На момент обстеження течії немає. Акт містить підписи членів комісії: майстра КП «ХТМ» Сіренка І.І., інженера дільниці №32 КП «ЖКС» Зозуля Т.О., з актом ознайомлений під підпис мешканець квартири [ADDRESS] . Оригінал акту\~суду для\~огляду не\~надавався (Т. 1, а.с. 116). Відповідно до копії листа-відповіді №972/2/07-05 від 29.02.2024 за підписом директора КП «Жилкомсервіс», скерованого на адресу адвоката Ременцової А.В., КП «Жилкомсервіс» стосовно залиття квартири [ADDRESS] повідомляє, що за наявними даними, які перебувають у розпорядженні підприємства, 03.12.2021 було складено комісією акт залиття. Надаємо копію акту залиття від 03.12.2021. В актах залиття міститься інформація щодо отримання та вручення їх. Відповіді на інші запитання, які зазначені у запиті надати неможливо із-за великого перебігу часу та у зв`язку з тим, що інженер [PERSON] в теперішній час не працює на дільниці № [NUMBER] КП «Жилкомсервіс» (Т. 1, а.с. 192). Відповідно до листа №5441/2/07-05 від 10.06.2024 за підписом директора КП «Жилкомсервіс», скерованого до Московського районного суду м. Харкова у відповідь на ухвалу суду про витребування доказів від 13.05.2024, КП «Жилкомсервіс» повідомляє, що після факту залиття квартири [ADDRESS] оригінал акту був виданий заявнику. В розпорядженні підприємства залишилися копії акту. Надаємо засвідчені копії акту залиття від 03.12.2021 (Т. 1, а.с. 229). Як це убачається зі змісту копії листа №12-18/8253 від 26.09.2024 за підписом заступника директора технічного з ВБС та звернень громадян КП «Харківські теплові мережі» [PERSON] , скерованого на адресу адвоката Аліси Ременцової, з питання надання примірника «Акту про залиття, аварію, що трапилася на системі гарячого водопостачання» за адресою: [ADDRESS] , повідомляємо, що 02.12.2021 о 19-07 та о 19-16 годині до диспетчерської служби 15-62 надійшли два звернення від мешканця квартири [ADDRESS] на усунення течі гарячого водопостачання. Фахівцями аварійно-диспетчерської служби теча була усунена 02.12.2021 шляхом перекриття запірної арматури трубопроводів послуги з постачання гарячої води у першому під`їзді житлового будинку. 03.12.2021 подача послуги з постачання гарячої води на перший під`їзд була відновлена шляхом перекриття відсікаючої запірної арматури у квартирі [ADDRESS] , де була виявлена причина залиття несправність гнучкого шлангу сантехнічного обладнання у квартирі споживача. Акт про залиття квартири [ADDRESS] був складений фахівцями КП «Жилкомсервіс» дільниці №32, у присутності представника Московської філії (нова назва Салтівська філія) КП «Харківські теплові мережі». Оригінал примірника «Акту про залиття, аварію, що трапилася на системі гарячого водопостачання» на нашому підприємстві відсутній. КП «Харківські теплові мережі» надає копію «Акту про залиття, аварію, що трапилася на системі гарячого водопостачання» (Т. 2, а.с. 100). До копії наведеного вище листа №12-18/8253 від 26.09.2024 за підписом директора технічного з ВБС та звернень громадян КП «Харківські теплові мережі» [PERSON] , скерованого на адресу адвоката Аліси Ременцової, додано копію «Акту про залиття, аварію, що трапилася на системі гарячого водопостачання» від 03.12.2021 (Т. 2, а.с. 101). Відповідно до копії листа №07-40/8959 від 17.10.2024 за підписом фінансового директора КП «Харківські теплові мережі» Ігоря Горішнього, скерованого на адресу адвоката Ірини Могильової, 02.12.2021 о 19-07 та 19-16 з диспетчерської служби 15-62 надійшли два звернення від мешканця квартири [ADDRESS] на усунення течі. Фахівцями аварійно-диспетчерської служби теча була усунена 02.12.2021 шляхом перекриття запірної арматури трубопроводів послуги з постачання гарячої води у першому під`їзді житлового будинку. 03.12.2021 подача послуги з постачання гарячої води на перший під`їзд була відновлена шляхом перекриття відсікаючої запірної арматури у квартирі [ADDRESS] , де була виявлена причина залиття несправність гнучкого шлангу сантехнічного обладнання у квартирі споживача. Акт про залиття квартири [ADDRESS] був складений фахівцями КП «Жилкомсервіс» дільниці №32, у присутності представника Салтівської філії. Виконавець документу Акт залиття квартири [ADDRESS] , є балансоутримувач КП «Жилкомсервіс», у якого згідно із законодавством зберігається оригінал акту. Оригінал примірника відсутній на підприємстві КП «Харківські теплові мережі». Копія Акту була надана балансоутримувачем представнику підприємства (Т. 2, а.с. 129-130). \~ \~ \~ \~Відповідно до листа №748/2/07-05 від 27.01.2025 за підписом директора КП «Жилкомсервіс» Геннадія Мальованого, скерованого на адресу адвоката Ірини Могильової, КП «Жилкомсервіс» стосовно залиття квартири [ADDRESS] повідомляє, що у розпорядженні Підприємства акт залиття було складено 03.12.2021 комісією у двох примірниках. Після складання акту мешканцем квартири [ADDRESS] було зауважено, що один примірник необхідно вручити мешканцю квартири [ADDRESS] вказаного вище будинку. Працівниками дільниці було виготовлено ще один екземпляр акту для вручення мешканцям квартири [ADDRESS] . Однак вказаний примірник акту мешканець квартири [ADDRESS] підписувати відмовився. Два примірника акту залиття (один акт для вручення мешканцям кв. [ADDRESS] та ще один для вручення мешканцям кв. [ADDRESS] ) від 03.12.2021 знаходяться на дільниці №32 КП «Жилкомсервіс». При підготовці відповіді виконавцеві було надіслано сканкопії актів. Сканкопії були надіслані у кольоровому форматі, що унеможливлювало сумніватися у наявності оригіналів. Сканкопії надсилалися працівниками дільниці №32 КП «Жилкомсервіс» (Т. 2, а.с. 175). Свідок [PERSON] у судовому засіданні показав, що позивач у справі [PERSON] є матір`ю його друга [PERSON] . Зазначив, що у день , коли сталося залиття квартири позивачки, вони разом зі [PERSON] після навчання приїхали додому до позивачки. Вони сіли вечеряти, як почули якийсь звук, побачили, що зі стелі тече вода, проводка після цього стала виблискувати, а світло в квартирі почало затухати. Вони пішли оглянути інші кімнати та побачили, що в інших кімнатах зі стелі також тече вода, вода стікала шумно. Зазначив, що вони зі [PERSON] вийшли із квартири, піднялися до квартири поверхом вище [ADDRESS] , двері квартири їм відкрила жінка із палочкою. Коли та жінка відкрила двері у свою квартиру, він, свідок, побачив що в неї на полу багато води, вода була в коридорі. Вони зайшли до жінки у квартиру, пройшли на кухню, там також усюди була вода, жінка сказала їм, що в неї під мийкою лопнула труба. Свідок зауважив, що від води підіймалася пара. Вони запропонували цій жінці зайти до квартири позивачки, щоб вона побачила наслідки залиття квартири поверхом нижче, але жінка відмовилася спуститися до квартири позивачки. Посилався, що після цього вони повернулися до квартири позивачки та стали допомагати прибирати воду. На запитання представника позивача свідок зазначив, що в квартирі позивачки були ще дві жінки тьотя [PERSON] та тьотя [PERSON] , вони також допомагали вичерпувати воду. Зазначив, що в квартирі [ADDRESS] була лише та літня жінка, яка їм відкрила двері. Відповів, що коли вони усі стояли в коридорі квартири позивачки, вона, позивачка, зателефонувала [PERSON] , вона увімкнула гучний зв`язок, тому він чув зміст спілкування позивачки з [PERSON] . Зазначив, що позивачка повідомила [PERSON] , що з його квартири сталося залиття її квартири та запитала в нього, чи буде він щось з цього приводу робити, на що останній відповів, що йому байдуже та в нецензурній формі відмовився будь-що обговорювати. На запитання представника відповідача свідок [PERSON] відповів, що саме він зі [PERSON] пішли до квартири відповідачів - №10, оскільки позивачка намагалася якось зупинити потік води, прибирала воду з кімнат, зауважив, що вода була гарячою, вона парувала, звертав увагу, що коли вони зайшли в квартиру [ADDRESS] , то в ній було дуже душно. Відповів, що з труби в квартирі [ADDRESS] лився кип`яток, через що до місця течі неможливо було підступитися, була необхідність у виклику аварійної служби. На запитання представника відповідача про те, яким чином у квартирі позивачки опинилися дві жінки, які допомагали позивачці прибирати воду, свідок зазначив, що або тьотя [PERSON] , позивач, або [PERSON] побігли до сусідки попросити відра для збору води, на що ці дві жінки, які є сусідками позивачки, прийшли їй допомогти вичерпувати воду в її квартирі. На запитання суду свідок відповів, що обставини залиття квартири позивача мали місце 02 грудня 2021 року, був вечір, вже стемніло. Зазначив, що затоплено було квартиру [ADDRESS] , яка знаходиться на першому поверху, а затоплення сталося з квартири поверхом вище - [ADDRESS] . Відповів, що коли він з другом зайшов до квартири [ADDRESS] , він побачив, що в кухні під мийкою був розрив труби, звідки текла гаряча вода, від води йшла пара, зауважив, що в кухні в квартирі [ADDRESS] було дуже багато води, коли вони зайшли до цієї квартири, вода вже лилася в коридор, дійшла до вхідних дверей, жінка з приводу течі нічого не казала, не робила, а вони викликали аварійну службу. Зауважив, що воду прибирали довго, води налилося багато. Свідок [PERSON] у судовому\~засіданні показала,\~що до неї прибігла [PERSON] та повідомила, що в неї в квартирі потоп, вони разом побігли до квартири [PERSON] , де свідок побачила, що в квартирі вже набралося води до щиколотки, вода була кип`яток, вони почали збирати воду в кухні ганчір`ям, розкладали плівку, від води піднявся паркет, вода бігла по стінах, лилася на меблі, плитка стала сповзати, усе було у воді. Зазначила, що вода бігла зі стелі. У залі також зі стелі лилася вода, замкнуло люстру, почало виблискувати, вони стали приносити з дому плівку, щоб накрити дивани. Зазначила, що вони підіймалися до квартири [ADDRESS] , стали стукати у двері, але їм ніхто не відчинив, з квартири [ADDRESS] ніхто навіть не спустився до [PERSON] , щоб подивитися, що сталося внаслідок потопу. Посилалася, що коли вони підіймалися до сусідки в квартиру [ADDRESS] , щоб вона підписала акт, то сусідка акт не підписувала, просто стояла, як вкопана. Свідок зауважила, що в квартирі сусідки була якась дівчина, яка стала їх виганяти, а хазяйці квартири [ADDRESS] сказала нічого не підписувати. Зазначила, що коли вони підіймалися до квартири [ADDRESS] , їм відкрила двері [PERSON] , хазяйка квартири, вони попросили [PERSON] спуститися до квартири [PERSON] , позивачки, щоб вона побачила, що накоїла, але [PERSON] пройти до квартири позивачки відмовилася. Свідок зазначила, що коли вони підіймалися до [PERSON] , остання їх до своєї квартири не впустила, а коли вони приходили до неї, щоб [PERSON] підписала акт, в неї в квартирі вже все було чисто. На запитання представника позивача свідок зазначила, що [PERSON] вона ніколи не бачила у квартирі [ADDRESS] , їй відомо, що дочка до [PERSON] приїжджала, а сина [PERSON] вона жодного разу там не бачила. Відповіла, що вона та сусідка з квартири [ADDRESS] допомагали [PERSON] збирати воду в її квартирі, в квартирі [PERSON] був потоп, лився кип`яток. На запитання суду свідок зазначила, що коли вони зі [PERSON] закінчили прибирати воду в квартирі, вони піднялися до сусідки поверхом вище в квартиру [ADDRESS] , запропонували їй спуститися та подивитися, що вона наробила, на що сусідка сказала, що в неї все сухо, в неї нічого не тече, до своєї квартири сусідка їх не впустила. Відповіла, що пізніше вони зі [PERSON] приходили до Ніни, щоб вона підписала акт, але вона нічого не підписала. \~ \~ \~ \~Свідок [PERSON] у судовому засіданні показав, що він працює в КП «Харківські теплові мережі». Зазначив, що за фактом кожного залиття квартири складається акт, на акті повинна бути печатка КП «Жилкомсервіс». В акті зазначаються обставини, як все відбувалося, акт складається на кожну аварійну ситуацію. Свідок зазначив, що акт про залиття складається в двох екземплярах, один в КП «Жилкомсервіс», другий в КП «ХТМ». Посилався, що якщо в акті зазначено, що винувата у залитті особа відмовилася від підпису в акті, значить так воно й було. Зазначив, що він, як майстер дільниці, виходить на місце залиття, фіксує його, зазначає про причину залиття. Зауважував, що причиною залиття може бути халатне ставлення до своїх обов`язків мешканців квартир, а буває стається, що в них трапляється аварія на дільниці. Посилався, що під час фіксування залиття вони збирають усіх людей, причетних до ситуації, бувають випадки, коли мешканці квартир між собою вирішують усі питання, а буває таке, що не домовляються між собою, тоді, він складає акт, в якому зазначає, що і як відбулося, ніколи в актах він нічого не дописує, зазначає все, що відбулося. Надав відповідь, що вони з представником КП «Жилкомсервіс» фіксують, що відбулося на місці аварії, потім йдуть до ділянки №32 КП «Жилкомсервіс» там складають акт, там же ставлять печатку та свої підписи. Один екземпляр він забирає до КП «ХТМ», коли свої підписи в акті від 03.12.2021 поставили мешканці квартир він не пам`ятає. Після підписання акту або він, або представник КП «ЖКС» відносять акт мешканцям. Відповів, що внаслідок залиття гарячою водою на наступний день може з`явитися пліснява. У судовому засіданні представником позивача [PERSON] на огляд суду був наданий оригінал Акту про залиття, аварію, що трапилася на системі гарячого водопостачання від 03.12.2021, копія якого міститься при матеріалах справи в Томі №1 на аркуші справи №29, 193 та зміст якого повністю відповідає змістові наданого представником позивача оригіналу акту. Свідкові [PERSON] у судовому засіданні було надано на огляд оригінал Акту про залиття, аварію, що трапилася на системі гарячого водопостачання від 03.12.2021, копія якого міститься при матеріалах справи в Томі №1 на аркуші справи №29, 193, свідок, будучи повідомленим про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання та за відмову від давання показань, а також будучи приведеним до присяги (Т. 2, а.с. 51), підтвердив суду, що в наданому на його огляд оригіналі акту та його копії, яка міститься на а.с. 29, 193 Тому №1 матеріалів справи, стоїть його підпис. Крім того, на огляд свідка було надано копію Акту про залиття, аварію, що трапилася на системі гарячого водопостачання від 03.12.2021, яка міститься на а.с. 116, 194 Тому №1 матеріалів справи, на що свідок повідомив, що в наданій на його огляд копії акту стоїть не його підпис. Оригінал такого акту суду не надавався. Свідок [PERSON] у судовому засіданні показав, що він працює начальником юридичного відділу КП «Жилкомсервіс». Зазначив, що він особисто не був присутнім при складенні акту, не приймав участі у комісії з обстеження місця залиття, таке обстеження проводилося працівниками відповідної дільниці КП «Жилкомсервіс». Посилався, що на сьогоднішній день люди, які працювали в КП «Жилкомсервіс» та приймали участь у складенні акту про залиття вже не працюють в КП «Жилкомсервіс». Посилався, КП «Жилкомсервіс», як управитель, складає акт про залиття, але при цьому КП «Жилкомсервіс» не зазначає, що, де та за яких обставин сталося, позаяк це відноситься до компетенції Комунального підприємства, із системи якого сталося залиття, а в КП «Жилкомсервіс» таких фахівців немає. Посилався, що, як йому відомо, в КП «Жилкомсервіс» не залишилося оригіналу акту про залиття. На надану свідкові на огляд копію акту останній зазначив, що він нічого про будь-який акт сказати не може, позаяк при складанні акту він не брав жодної участі, а особи, які брали участь у складанні акту, вже звільнилися з КП «Жилкомсервіс». Відповів, що буває таке, коли представник КП «ХТМ» один примірник акту підписав, а інший не підписав, з дня складання акту минуло вже більше трьох років, складно будь-що сказати. Повідомив, що з 24 лютого 2022 року в КП «Жилкомсервіс» усі процедури були скасовані, працівникам видали трудові книжки та сказали чекати на повідомлення про поновлення роботи підприємства, так було на всіх дільницях, на роботу він особисто вийшов лише у листопаді 2022 року. Посилався, що жодних оригіналів дільниця №32 КП «Жилкомсервіс» йому не надавала, йому завантажували документи в електронному вигляді. Позивач [PERSON] ,\~будучи допитаною\~в судовому\~засіданні,\~як свідок, зазначила, що залиття її квартири з квартири відповідачів мало місце 02 грудня 2021 року, а ні 03 грудня 2021 року, як про це зазначив відповідач під час вступного слова. Вони 02.12.2021 вечеряли, коли почули, що в коридорі щось капає, коли вийшли в коридор, то побачили, що їх заливають. Посилалася, що вода лилася з розеток, з люстр та над вікном. Зазначила, що вона вже не пам`ятає, чи вона підіймалася в квартиру відповідачів сама чи із сином, але пам`ятає, що двері в квартиру відповідачів їй ніхто не відкрив. Коли вони піднялися до квартири відповідачів вдруге, двері квартири відкрила [PERSON] , в її квартирі стояла пара, внаслідок чого нічого не було видно. Аварійну службу відповідач [PERSON] , яка була одна вдома на день залиття, не викликала, аварійну службу викликала вона, позивач. Зазначила, що сусідка з квартири [ADDRESS] допомагала відповідачці вичерпувати воду в її квартирі, а до неї, позивача, в квартиру на допомогу прийшли сусідки з квартири [ADDRESS] та [ADDRESS] . Посилалася, що в них в гостях ще у той вечір була дівчина її сина, вона також їй допомагала вичерпувати воду в квартирі. Зазначила, що відповідача [PERSON] у квартирі у день залиття не було, там була лише мати відповідача [PERSON] [PERSON] та сусідка з квартири [ADDRESS] . Наголошувала, що відповідач [PERSON] не приїхав і на наступний день, як вони з ним домовилися, зазначила, що вона телефонувала [PERSON] та повідомляла про залиття її квартири з його квартири. Посилалася, що відповідач [PERSON] приїхав вже після того, як нею було отримано висновок незалежної оцінки збитків, до того дня вона з [PERSON] не бачилася. Відповіла, що коли приходила комісія з ЖЕКу для підписання акту в квартирі відповідачів була лише відповідач [PERSON] , яка відмовилася підписати акт, у свою чергу вона, позивач, акт підписала. Зазначила, що жоден з відповідачів не побажав прийти до її квартири та подивитися на наслідки її залиття з квартири відповідачів. Зауважувала, що з боку відповідачів не надходило жодних пропозицій щодо відшкодування спричиненої їй шкоди. Відповіла, що коли прийшла комісія із ЖЕКу, вони разом підіймалися до квартири відповідачів, там була тільки відповідач [PERSON] , якій було запропоновано спуститися до квартири позивачки, щоб оглянути наслідки залиття її, позивача, квартири, від чого остання відмовилася та повідомила, що вона не бажає цього робити. Зазначила, що члени комісії з [PERSON] спустилися до її, позивача, квартири, без відповідачки, оскільки вона від цього відмовилася, все описали, зафіксували, а потім пішли на дільницю складати акт. Коли комісія повернулася з готовим актом, вони знову підіймалися до квартири відповідачів, відповідачка [PERSON] лише привідкрила двері у свою квартиру, сказала, що нічого підписувати не буде, бо їй так наказав син. При цьому позивач зауважувала, що відповідач [PERSON] була вдома одна, [PERSON] та [PERSON] у квартирі не було. На запитання представника відповідача позивач відповіла, що в орендованій квартирі вона проживала два місяці, позаяк її квартира після залиття гарячою водою була непридатна для проживання в ній. Відповідач [PERSON] , будучи допитаним у судовому засіданні 10 квітня 2025 року, як свідок, зазначив, що 02 грудня 2021 року він отримав дзвінок на телефон з приводу того, що з його квартири було залиття квартири на першому поверсі, в зв`язку з чим йому необхідно приїхати на місце залиття, щоб вирішити якесь питання. Оскільки він на цей час знаходився поза межами міста Харкова, він прибув на місце вже коли КП «ХТМ» вже повністю завершили роботу. Зазначив, що його мати та сусідка вдвох вже прибрали всю квартиру, залишки води були лише біля мийки, коли він приїхав додому. Зазначив, що потім він спілкувався з позивачкою з приводу пошкоджень, завданих її квартирі, вони домовилися, що вона, позивач, прийде з актами з ЖКС, щоб вони їх підписали. Відповів, що він до квартири позивача не спускався, наслідків залиття квартири позивача він не бачив. Надав відповідь, що позивач приходила до нього з двома жінками, він не знає, хто ті жінки, але вони представилися працівниками ЖЕКу. Зазначив, що він акт про залиття не підписував, пошкоджень в квартирі позивача, зазначених в акті, він не бачив, в квартиру позивача він не ходив. Зазначив, що його мати при ньому зробила підпис в акті, позивач була при цьому присутня, це було 11 грудня 2021 року. Зазначив, що в квартирі [ADDRESS] він не проживає, він там тільки ночує. На запитання суду зазначив, що залиття квартири позивача сталося 02 грудня 2021 року, йому про залиття повідомила його мати та йому з цього приводу зателефонувала позивач, йому відомо, що залиття було гарячою водою. Відповів, що в квартиру позивача він не спускався, щоб оглянути наслідки залиття її квартири, оскільки був зайнятий прибиранням своєї квартири, у подальшому також до квартири позивача він не приходив, бо не вважав у цьому необхідності, йому це не було цікаво, він був зайнятий своїми власними справами. На запитання суду відповів, що він визнає, що залиття квартири позивача сталося з їх, відповідачів, вини. Відповів, що він акт про залиття не підписував, його мати підписала акт, зазначив, що на відшкодування шкоди він та інші відповідачі позивачці нічого не сплачували. Мотиви, з яких виходив суд, застосовані норми права та висновки суду За правилами ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. Вимогами ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України унормовано, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відтак, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому, такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. Водночас, такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Як це унормовано положеннями ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. За правилами ч. 1 ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п. 2 постанови від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Даний висновок зроблено Верховним Судом у постанові від 13.11.2019, прийнятій у справі №757/31418/15-ц, яку суд вважає за необхідне застосувати при розгляді даної справи. Згідно з ч. 4, 5 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. За правилами ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно зі ст. 151 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. У пункті 2.3.6 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованих в Мін`юсті 25 серпня 2005 року за № 927/11207, зазначено, що у разі залиття, аварії квартири складається відповідний акт, форма якого затверджена додатком № 4. Відповідно до даного додатку акт повинен містити дані про події, які відбулись, наслідки таких подій, причину залиття, винну особу, яка здійснила неправомірні дії, та підписи осіб, у присутності яких такий акт складено. Відповідно до\~вимог ст.\~76\~ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно з ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Положеннями\~ст. 89 ЦПК України\~унормовано, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Факт залиття квартири [ADDRESS] підтверджується, зокрема актом про залиття, аварію, що трапилася на системі гарячого водопостачання від 03.12.2021, який знаходиться на а.с. 29 Т №1 матеріалів справи, згідно з яким, причиною залиття квартири [ADDRESS] став порив гнучкого шлангу гарячої води під кухонною мийкою в квартирі [ADDRESS] . Мешканка квартири [ADDRESS] відмовилася спуститися і подивитися, як залила нижче розташовану квартиру [ADDRESS] від підпису в акті відмовилася (а.с. 29). Надаючи оцінку вказаному акту про залиття суд керується таким. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207, передбачено, що в разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). У додатку № 4 до цих Правил від 25 серпня 2005 року № 927/11207, зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємств), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організацій (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік ); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності, характер залиття та його причини: завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім`я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися з таких-то причин). Акт повинен бути складений у тому числі за присутності: головного інженера виконавця послуг; голови комісії; майстра технічної дільниці; майстра ремонтної дільниці слюсаря-сантехніка, представників організації обслуговуючої компанії. Наданий суду акт загалом відповідає вимогам, установленим зазначеними вище Правилами, в ньому наведені: дата та місце складання; місце, де трапилося залиття; подія, що трапилася; наслідки залиття, а також причина залиття. Акт складений та підписаний уповноваженими особами. В акті зазначено, що мешканець квартири [ADDRESS] відмовилася підписати вказаний акт, факт відмови засвідчено підписами майстра КП «ХТМ» [PERSON] та інженером дільниці №32 КП «ЖКС» [PERSON] . Вказане не спростовано відповідачами [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та представником відповідача [PERSON] . Крім того, суд, приймаючи вказаний акт, як належний, допустимий та достовірний доказ, зважає на те, що позивачем у судовому засіданні було надано суду для огляду оригінал вказаного акту. Більш того, під час допиту у судовому засіданні як свідка майстра КП «ХТМ» [PERSON] , останньому було надано на огляд оригінал вказаного акту та його копію, яка міститься в матеріалах справи на а.с. 29, 193 Тому №1, на що свідок [PERSON] , будучи повідомленим про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання, за відмову від давання показань та, будучи приведеним до присяги, підтвердив, що в оригіналі акту та в його копії (Т. 1, а.с. 29, 193) стоїть його підпис. Що стосується другого акту від 03.12.2021, який міститься на а.с. 116, 194 Тому №1, то суд не приймає даний акт, як належний та допустимий доказ, позаяк оригіналу вказаного акту суду не надано, більш того, під час допиту у судовому засіданні як свідка майстра КП «ХТМ» [PERSON] , останньому було надано на огляд копію такого акту, яка міститься в матеріалах справи на а.с. 116, 194 Тому №1, на що свідок [PERSON] , будучи повідомленим про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання, за відмову від давання показань та, будучи приведеним до присяги, зазначив, що в копії даного акту (Т. 1, а.с. 116, 194) стоїть не його підпис. Що стосується відсутності оригіналу наведеного вище акту, копія якого міститься на а.с. 116, 194 Тому №1 матеріалів справи, то суд бере до уваги лист КП «Жилкомсервіс» №5441/2/07-05 від 03.06.2024 за підписом директора КП «Жилкомсервіс» Геннадія Мальованого, скерований на адресу Московського районного суду м. Харкова на виконання ухвали суду про витребування доказів від 13.05.2024, зі змісту якого убачається, що «після фіксації факту залиття квартири [ADDRESS] оригінал акту був виданий заявнику. В розпорядженні підприємства залишилися копії акту». Крім того,\~суд бере\~до уваги\~показання свідка\~ [PERSON] ,\~який,\~будучи повідомленим\~про кримінальну\~відповідальність за\~завідомо неправдиві\~показання,\~за відмову\~від давання\~показань та,\~будучи приведеним\~до присяги,\~зазначив,\~що як йому відомо, в КП «Жилкомсервіс» не залишилося оригіналу акту про залиття. На надану свідкові на огляд копію акту останній зазначив, що він нічого про будь-який акт сказати не може, позаяк при складанні акту він не брав жодної участі, а особи, які брали участь у складанні акту, вже звільнилися з КП «Жилкомсервіс». Повідомив, що з 24 лютого 2022 року в КП «Жилкомсервіс» усі процедури були скасовані, працівникам видали трудові книжки та сказали чекати на повідомлення про поновлення роботи підприємства, так було на всіх дільницях, на роботу він особисто вийшов лише у листопаді 2022 року. Посилався, що жодних оригіналів дільниця №32 КП «Жилкомсервіс» йому не надавала, йому завантажували документи в електронному вигляді. Водночас,\~суд зауважує,\~що,\~надаючи оцінку\~наданим суду\~доказам,\~а саме\~актам про\~залиття,\~аварію,\~що трапилася\~на системі\~гарячого водопостачання\~від 03.12.2021,\~суд керується\~вимогами ч.\~1,\~2,\~6\~ст.\~95\~ЦПК України,\~якими унормовано,\~що письмовими\~доказами є\~документи (крім\~електронних документів),\~які містять\~дані про\~обставини,\~що мають\~значення для\~правильного вирішення\~спору. Письмові\~докази подаються\~в оригіналі\~або в\~належним чином\~засвідченій копії,\~якщо інше\~не передбачено\~цим Кодексом.\~Якщо для\~вирішення спору\~має значення\~лише частина\~документа,\~подається засвідчений\~витяг з\~нього. Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. \~ \~ \~ \~Разом з тим, суд бере до уваги, що відповідач [PERSON] , як у вступному слові, так і, будучи допитаний за клопотанням його представника адвоката Могильової І.А., як свідок, будучи повідомленим про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання, за відмову від давання показань та, будучи приведеним до присяги, не оспорював як факт залиття квартири позивача [PERSON] з вини відповідачів, так і не оспорював зміст акту про залиття, аварію, що трапилася на системі гарячого водопостачання від 03.12.2021, натомість не погоджувався лише із визначеною позивачем сумою відшкодування, вважаючи її перебільшеною. Як виснував Верховний Суд в постанові від 12 листопада 2018 року, прийнятій у справі №753/20314/15, непідписання акта відповідачем не впливає на його правильність, оскільки зворотного останній не довів. Відтак, якщо власник квартири, у якій сталася аварійна ситуація, що спричинила залиття, не підписав письмовий акт обстеження, це не призведе до втрати таким документом юридичної сили, а отже й доказового значення для справи. Вирішуючи питання щодо розміру завданої майнової шкоди, суд бере до уваги Звіт про оцінку майна, виконаний суб`єктом оціночної діяльності ФО-П [PERSON] , складений 10.12.2021, оскільки при його складанні враховано величину фізичного зносу об`єкта оцінки, суб`єктом оціночної діяльності було здійснено візуально-інструментальне обстеження, необхідні обміри пошкоджених приміщень для визнання площ (об`ємів) стін, стель, на яких необхідно виконати ремонтні роботи, наявності/відсутності меблів тощо, демонтаж/монтаж яких необхідно буде виконати у зв`язку з технологією виконання ремонтних робіт та фото фіксацію об`єкту дослідження. При цьому\~суд ураховує,\~що наданий суду Звіт про оцінку майна відповідає вимогам ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» №2658-ІІІ від 12.07.2001. Так, згідно зі Звітом про оцінку майна від 10.12.2021 суб`єкта оціночної діяльності ФО-П [PERSON] , виконаного на підставі укладеного із [PERSON] договору №10/12-2021 від 10.12.2021 на проведення незалежної оцінки матеріального збитку, нанесеного приміщенням квартири від заливу водою за адресою: [ADDRESS] , зроблено висновок, що вартість матеріального збитку, нанесеного приміщенням квартири від заливу водою за адресою: [ADDRESS] , з урахуванням ПДВ станом на 10.12.2021 становить 61 900,00 гривень, яка, на переконання суду є доведеною та підлягає до стягнення з відповідачів. Водночас, суд звертає увагу, що відповідач [PERSON] , визнавши факт залиття квартири позивача з вини відповідачів та, разом з тим, не погоджуючись із заявленим позивачем до стягнення з відповідачів розміру відшкодування, не надав суду зустрічного звіту про оцінку майна, із клопотанням про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи до суду не звертався. Разом з тим, надаючи оцінку посиланням відповідача [PERSON] у судовому засіданні на те, що розмір шкоди, завданої позивачу залиттям її квартири, як на його думку, становить 42 000,00 гривень, то суд бере до уваги, що, як про це зазначив у судовому засіданні відповідач [PERSON] , будучи допитаним, як свідок, він не приходив до квартири позивача ані після її залиття ані пізніше, позаяк не вбачав в цьому потреби, то посилання відповідача на визначений ним розмір завданої позивачу залиттям квартири шкоди в сумі 42 000,00 гривень є такими, що ґрунтуються виключно на припущеннях відповідача [PERSON] , що в розумінні вимог ч. 6 ст. 81 ЦПК України є неприпустимим. Що стосується показань відповідача [PERSON] , яких він надав, як свідок з приводу того, що він бачив, як його мати підписала акт про залиття та це було 11 грудня 2021 року, то такі показання свідка спростовуються змістом акту про залиття від 03.12.2021, оригінал якого було надано суду на огляд, копія якого міститься при матеріалах справи на а.с. 29 в Томі №1 та в якому міститься запис про те, що мешканець квартири [ADDRESS] від підпису в акті відмовився. Крім того, такі показання [PERSON] , як свідка, спростовуються змістом звіту про оцінку майна від 10 грудня 2021 року, виконаним суб`єктом оціночної діяльності ФО-П [PERSON] , згідно з яким, 10 грудня 2021 року між ним та [PERSON] був укладений договір на проведення незалежної оцінки матеріального збитку, нанесеного приміщенням квартири від заливу водою за адресою: [ADDRESS] . При матеріалах звіту міститься вказаний вище акт про залиття від 03.12.2021. Відтак, покази свідка [PERSON] про те, що його мати [PERSON] 11 грудня 2021 року підписала акт про залиття спростовуються наданим суду звітом про оцінку майна, виконаним суб`єктом оціночної діяльності ФО-П [PERSON] , з якого вбачається, що вже 10 грудня 2021 року ФО-П [PERSON] вже було проведено оцінку збитків. З урахуванням викладеного вище, суд доходить висновку, що позовні вимоги [PERSON] в частині солідарного стягнення з відповідачів матеріальної шкоди в сумі 61 900,00 гривень є обґрунтованими та не спростовані відповідачем під час розгляду справи у встановленому законом порядку, а відтак, позовні вимоги в частині солідарного стягнення з відповідачів на користь позивача матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття приміщення квартири [ADDRESS] у розмірі 61 900 гривень підлягають задоволенню. \~ \~ \~ \~З приводу позовних вимог позивача [PERSON] про солідарне стягнення з відповідачів витрат на оренду квартири в сумі 12 000,00 гривень, які вона понесла у зв`язку з неможливістю певний час проживати у власній квартирі [ADDRESS] через її пошкодження внаслідок залиття та, як наслідок, непридатністю вказаного жилого приміщення до проживання в ньому, суд керується таким. Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому, такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. Водночас, такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Відповідно до положень ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Так, як зазначив у судовому засіданні відповідач [PERSON] , він не оспорює факт того, що квартира позивача була пошкоджена внаслідок винних дій відповідачів, а відтак, відповідачем [PERSON] визнається факт завдання позивачу шкоди з вини відповідачів. Як це знаходить своє підтвердження матеріалами справи, між [PERSON] (Орендодавець) та [PERSON] (Орендар) був укладений договір оренди квартири від 03 грудня 2021, згідно з яким орендодавець передав, а орендар прийняв у тимчасове платне користування квартиру, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 65,4 м2. Згідно з умовами п. 5.1. вказаного договору, за оренду квартири орендар зобов`язується сплачувати 6 000,00 гривень щомісяця. Відповідно до умов п. 5.4. договору до підписання цього договору орендар сплатив орендодавцеві орендну плату за два місяці оренди в сумі 12 000,00 гривень. Умовами п. 8.1. договору сторонами погоджено, що строк оренди встановлюється з моменту підписання сторонами акту прийому-передачі квартири та до 03.02.2022. Договір підписано його сторонами (Т. 1, а.с. 12-15). \~ \~ \~ \~Згідно з актом прийому-передачі квартири від 03.12.2021 до Договору оренди квартири від 03.12.2021, [PERSON] (орендодавець) передав у тимчасове платне користування (оренду) квартиру [ADDRESS] , а орендар [PERSON] прийняв у відповідності до умов договору. Підписанням цього Акту орендар підтверджує, що йому буле передано ключі від квартири. Підписанням цього Акту орендодавець підтверджує, що йому було передано орендну плату за два місяці оренди в сумі 12 000,00 гривень. Акт підписаний сторонами договору (Т. 1, а.с. 16). \~ \~ \~ \~Відповідно до умов п. 1-4 Акту прийому-передачі (повернення) квартири від 03.03.2022 до Договору оренди квартири від 03.12.2021, підписаного між [PERSON] (орендодавець) та [PERSON] (орендодавцем), у зв`язку із закінченням строку дії Договору орендар повернув з користування (оренди) квартиру [ADDRESS] , а орендодавець прийняв її у відповідності до умов Договору. Орендар підтверджує, що квартира перебуває у задовільному стані, претензій до орендаря не має. Підписанням цього Акту орендодавець підтверджує, що йому було повернуто ключі від квартири, всі розрахунку за договором проведені, претензій до орендаря немає. Наданий Акт містить відомості щодо орендодавця [PERSON] , орендаря [PERSON] та містяться їх підписи (Т. 1, а.с. 160). \~ \~ \~ \~Вирішуючи питання щодо наявності підстав для задоволення такої позовної вимоги позивача, суд бере до уваги характер пошкоджень квартири позивача, які викладені в акті про залиття від 03.12.2021, а саме: у квартирі [ADDRESS] постраждав паркет у вітальні площею 8,0 м2 (набрав вологу та змінив форму), на стіні першої кімнати намокли шпалери та з`явився грибок площею біля 2,0 м2 по периметру підлоги біля вікна; на стелі видно сліди залиття місцями площею біля 3,0 м2; вологий паркет у великій кімнаті площею приблизно 3,0 м2. Також постраждали кухонні меблі, відшарувалося покриття фасаду кухонної стінки, набрало вологу килимове покриття площею біля 6,0 м2; відшарувалися шпалери на кухні біля вікна 3,0 м2; тріснули відкоси вікна. Зі стелі по освітлювальним приборам (зі слів мешканців кв. 2) текла вода. У вітальні по стінах текла вода (при залитті) та при обстеженні видно, як попливли рідкі шпалери, площею 4,0 м2. У шухляді біля кухні промокли всі речі та пральна машина. У другій кімнаті змок гіпсокартон на стелі 1,0 м2 та стіні 1,0 м2. Освітлення в квартирі вимкнуте до повного висихання. \~ \~ \~ \~У свою чергу, суд бере до уваги пошкодження, виявлені при візуальному огляді приміщень, які зафіксовані у розділі «Опис об`єкта оцінки» Звіту про оцінку майна від 10.12.2021, а саме: «В приміщеннях, що підверглися залиттю, пошкоджений паркет. Дошки нерівномірно збільшені в розмірах, значно видулися, деформовані, знаходяться на різних рівнях одно відносно другої, при наступанні з них виділяється волога. Значна кількість дошок випали через збільшення розмірів, не втримуються в пазах, що добре можна роздивитися на фото (фотоматеріали в Додатках). Шпалери на стінах в кімнатах та в коридорі вкриті жовтими плямами. Про всій довжині, в кімнаті на стіні біля вікна вздовж підлоги темна смуга плісняви. Віконні відкоси на двох вікнах пошкоджені. Шпалери відшаровуються на стиках, відстають вздовж дверних коробок, є ділянки здуття. На стелі жовті плями вологості в усіх залитих приміщеннях. Пошкоджені дерев`яні міжкімнатні двері. Двері та двірні коробки напитані вологою, двері просіли, порушена щільність закриття. Вся система електропостачання в квартирі постраждала від заливу, електропостачання відсутнє в усіх приміщеннях, при спробах ввімкнення не працює, є тріск та іскріння. Не працюють всі світильники в квартирі. Подальше користування електроприладами та проводкою в залитих приміщеннях вважається небезпечним до їх заміни. Також слід відмітити, що в квартирі значно пошкоджені меблі в усіх приміщеннях: викривлені дерев`яні двері шаф, розбухлі та деформовані всі дерев`яні поверхні меблів. Дверцята не зачиняються, деякі двері відпали, відшарувалося декоративне покриття поверхні. Візуально ознайомитися з об`єктом оцінки можна завдяки матеріалам, що наведені у додатках до даного звіту». \~ \~ \~ \~Ураховуючи наведені вище пошкодження, яких зазнала квартира позивача та які зафіксовані в акті про залиття від 03.12.2021 (Т. 1, а.с. 29) та в звіті про оцінку майна від 10.12.2021, суд доходить висновку про наявність у позивача підстав стверджувати, що через пошкодження її квартири внаслідок її залиття, квартира стала непридатною для проживання, а відтак, посилання [PERSON] у пред`явленому позові та в судовому засіданні на те, що внаслідок залиття її квартири відповідачами вона та члени її сім`ї були вимушені впродовж двох місяців після залиття квартири проживати в орендованому житлі, у зв`язку з чим було понесено витрати в сумі 12 000,00 гривень, суд знаходить обґрунтованими. Крім того, суд бере до уваги, що договір оренди квартири [ADDRESS] між орендодавцем [PERSON] та орендарем [PERSON] був укладений 03.12.2021, тобто на день, наступний після залиття квартири позивача 02.12.2021. \~ \~ \~ \~ При цьому, суд вчергове звертає увагу, що жоден з відповідачів після залиття 02.12.2021 квартири позивача гарячою водою не приходили для огляду квартири позивача як безпосередньо після її залиття так і у подальшому, а тому посилання представника відповідача [PERSON] адвоката Могильової І.А. у судовому засіданні на те, що позивачем не доведено факт того, що її квартира після її залиття гарячою водою була непридатна для подальшого в ній проживання є необґрунтованими. Водночас, на спростування зазначених в акті про залиття від 03.12.2021 та у Звіті про оцінку майна від 10.12.2021 пошкоджень квартири [PERSON] , завданих внаслідок її залиття гарячою водою відповідачами останніми суду не надано жодного належного, допустимого та достовірного доказу. \~ \~ \~ \~З огляду на наведене вище, суд доходить висновку про наявність підстав для задоволення позовної вимоги [PERSON] про солідарне стягнення з відповідачів у рахунок відшкодування спричиненої матеріальної шкоди в сумі 12 000,00 гривень, пов`язаної із витратами позивача на оренду житла через тимчасову непридатність квартири позивача для проживання в ній. Що стосується позовної вимоги про стягнення з відповідача спричиненої позивачці моральної шкоди в сумі 15 000 гривень, суд керується таким. За правилами ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. У пунктах 3, 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» судам роз`яснено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. За загальним правилом зобов`язання з відшкодування шкоди як майнової, так і моральної є безпосереднім наслідком правопорушення, тобто порушення охоронюваних законом суб`єктивних особистих немайнових і майнових прав та інтересів учасників цивільних відносин. За своїм характером ці зобов`язання належать до недоговірних, тобто вони виникають поза межами існуючих між потерпілим і завдавачем шкоди договірних чи інших правомірних зобов`язальних відносин. Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року). Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому, суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Положення ст. 1167 ЦК України містять загальні підстави для відшкодування моральної шкоди, завданої неправомірними діями, складовими елементами яких є: шкода, протиправне діяння особи, котра її завдала, причинний зв`язок між ними, а також вина заподіювача шкоди. Перераховані підстави для деліктних зобов`язань є обов`язковими. Відсутність хоча б одного елементу виключає відповідальність за завдану шкоду. Суд погоджується з доводами позивача [PERSON] , що внаслідок залиття квартири, належної їй на праві власності, вона зазнала душевних страждань, у зв`язку з протиправною поведінкою відповідачів щодо неї, перенесла емоційне напруження, стрес, негативні емоції та переживання через пошкодження її майна, через позбавлення її можливості нормально користуватися належним їй майном, порушення її звичайного способу життя, необхідності докладати додаткових зусиль для нормалізації ситуації та витрачання власного часу для вирішення проблем, пов`язаних з усуненням наслідків залиття її квартири. Суд вважає доведеними обставинами, що відповідачі завдали позивачу моральної шкоди, їх дії були протиправними та винними, а також наявність причинного зв`язку між ними. При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди позивачу, суд ураховує характер правопорушення (час, місце, епізодичність протиправної поведінки), глибину його душевних страждань, обумовлених порушенням звичайного життєвого укладу, ступінь вини відповідачів, а відтак, ураховуючи вимоги розумності та справедливості, суд вважає, що розмір грошового відшкодування завданої позивачу моральної шкоди слід визначити в сумі 5\~000,00 гривень, у зв`язку з чим позов в цій частині підлягає частковому задоволенню. Розподіл судових витрат Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог\~ст.\~141\~ЦПК України пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Матеріали справи не містять, а відповідачами суду не надано доказів, які б свідчили про наявність у відповідачів, відповідно до вимог ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» пільг щодо сплати судового збору. Крім зазначеного, у пред`явленому позові позивач просить стягнути з відповідачів на свою користь витрати на професійну правничу допомогу адвоката в сумі 6 600,00 гривень. Так, судом встановлено, що позивачем [PERSON] 14 грудня 2021 року був укладений договір про надання правової допомоги №14/12 з адвокатом Ременцовою А.В. Умовами п. 4.2. розділу 4. «Гонорар» договору про надання правової допомоги сторонами погоджено, що гонорар складається з суми вартості послуг, тарифи яких узгоджені сторонами та зазначені в Додатку 1 до цього Договору. У п. 4.5. Договору сторони визначили, що факт наданих послуг підтверджується актом наданих послуг до цього Договору (Т. 1, а.с, 17-18). Відповідно до Додатку №1 до Договору №14/12 від 14.12.2021, сума витрат на професійну правову допомогу становить 6 600,00 гривень та складається з таких видів робіт: 1) зустріч з клієнтом з метою з`ясування обставин справи, вивчення документів, тривалістю 0,3 години 450,00 гривень; 2) пошук та аналіз актуальної судової практики з питань застосування законодавства в спірних правовідносинах, тривалістю 0,5 години 750,00 гривень; 3) складання та направлення адвокатського запиту, тривалістю 1 година 1500,00 гривень; 4) складання позовної заяви, тривалістю 2 години 3000,00 гривень; складання клопотання про витребування доказів, тривалістю 0,6 години 900,00 гривень, загалом: 6600,00 гривень (Т. 1, а.с. 19). Згідно з Актом приймання-передачі наданих послуг від 28.12.2021, адвокат Ременцова А.В. (виконавець), з однієї сторони, та [PERSON] (замовник), з другої сторони, склали даний акт про таке: виконавець надав, а замовник прийняв такі послуги відповідно до умов Договору про надання правової допомоги №14/12 та Додатку №1 від 14.12.2021: 1) 1) зустріч з клієнтом з метою з`ясування обставин справи, вивчення документів, тривалістю 0,3 години 450,00 гривень; 2) пошук та аналіз актуальної судової практики з питань застосування законодавства в спірних правовідносинах, тривалістю 0,5 години 750,00 гривень; 3) складання та направлення адвокатського запиту, тривалістю 1 година 1500,00 гривень; 4) складання позовної заяви, тривалістю 2 години 3000,00 гривень; складання клопотання про витребування доказів, тривалістю 0,6 години 900,00 гривень, загалом: 6600,00 гривень. П в. 2. Акту сторонами погоджено, що замовник підтверджує, що юридичні послуги надані якісно та у встановлені терміни. Замовник не має претензій до наданих юридичних послуг. Вартість юридичних послуг, зазначених у п. 1 Акту складає 6600,00 гривень. Оплата послуг проведена в повному обсязі, з приводу оплати виконавець до замовника претензій не має (Т. 1, а.с. 28). Відповідно до квитанції до прибуткового касового ордера №28/12 від 28.12.2021, від [PERSON] прийнято адвокатом Ременцовою А.В. на підставі Договору правової допомоги №14/12 від 14.12.2021 суму в розмірі 6 600,00 гривень (Т. 1, а.с. 27). За правилами ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу, як це закріплено положеннями п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України. Вимогами п. 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України унормовано, що у разі часткового задоволення позову інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. За змістом\~ст. 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним зі: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися, як це закріплено положеннями ч. 3\~ст. 141 ЦПК України. За правилами ч. 8\~ст.\~141\~ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). При стягненні витрат на правову допомогу слід враховувати, що особа, яка таку допомогу надавала, має бути адвокатом (стаття 6 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність») або іншим фахівцем у галузі права незалежно від того, чи така особа брала участь у справі на підставі довіреності, чи відповідного договору (статті\~12,\~46,\~56 ЦПК України). Витрати на правову допомогу мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. Такої правової позиції щодо застосування норм права дотримується Верховний Суд у постанові від 23 січня 2019 року, прийнятій у справі №552/2145/16-ц. Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час, що унормовано вимогами\~ст. 30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність»,. Вирішуючи питання щодо розміру суми, яка підлягає сплаті в порядку компенсації гонорару адвоката іншою стороною, суд виходить зі встановленого у самому договорі розміру та/або порядку обчислення таких витрат, що узгоджується з приписами\~статті 30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність». Розмір гонорару визначається за погодженням адвоката з клієнтом, і може бути змінений лише за їх взаємною домовленістю. Суд не має права його змінювати і втручатися у правовідносини адвоката та його клієнта. Однак, за наявності заперечень учасника справи, суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, що мають бути присуджені, з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично та чи була їх сума обґрунтованою. Визначаючи суму до відшкодування витрат на професійну правничу допомогу суд виходить з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі\~статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, у рішеннях від 23 січня 2014 року у справі «East/WestAlliance Limited» проти України» (п. 268), від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України» (п. 95) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим. Відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір. Аналогічного змісту висновків щодо підтвердження витрат, пов`язаних із оплатою професійної правничої допомоги, дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 27 червня 2018 року, прийнятій у справі №826/1216/16, провадження № 11-562ас18, та додатковій постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року, прийнятій у справі №755/9215/15-ц, провадження № 14-382цс19. З огляду на викладене вище, можна дійти висновку, що\~ЦПК України\~унормовано такі критерії визначення та розподілу судових витрат: 1) їх дійсність; 2) необхідність; 3) розумність їх розміру, з урахуванням складності справи та фінансового стану учасників справи. Суд, ураховуючи обсяг виконаної адвокатом Ременцовою А.В. роботи, беручи до уваги, що справа, яка розглядається судом, за своєю категорією в розумінні п. 1 ч. 6 ст. 19 ЦПК України відноситься до малозначних справ, беручи до уваги обсяг правової допомоги, наданої адвокатом, визначений у Додатку №1 до Договору №14/12 від 14.12.2021, а саме: зустріч з клієнтом з метою з`ясування обставин справи, вивчення документів 450,00 гривень; пошук та аналіз актуальної судової практики з питань застосування законодавства в спірних правовідносинах 750,00 гривень; складання та направлення адвокатського запиту 1500,00 гривень (Т. 1, а.с. 191); 4) складання позовної заяви 3000,00 гривень (Т. 1, а.с. 3-8); складання клопотання про витребування доказів 900,00 гривень (Т. 1, а.с. 111), що загалом становить 6600,00 гривень, доходить висновку, що з відповідачів на користь позивача підлягають стягненню витрати на професійну правничу допомогу адвоката пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі викладеного,

Outcome: partial