Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-17 00:00:00

До Ленінського районного суду м. Запоріжжя надійшов позов [PERSON] до [PERSON] про стягнення матеріальної та моральної шкоди. Позов обґрунтований наступним. Позивачка по справі, є власником квартири [ADDRESS] на підставі: 1/2 частка квартири - свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 21.03.1996 р., виданого Запорізьким металургійним комбінатом Запоріжсталь ім. С.Орджонікідзе; - 1/2 частка квартири на підставі договору дарування від 06.10.1998 р., посвідченого приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Андреевою В.М., зареєстровано в реєстрі за №3456. В квартирі в 2006 році позивачкою за власні гроші був зроблений капітальний ремонт: замінені вікна (4); всі комунікації; стеля в кімнатах була змонтована з матеріалу гіпсокартон та пофарбована; стіни у всіх кімнатах були змонтовані з матеріалу гіпсокартон та на них були поклеєні шпалери гарної (європейської) якості; в кімнатах рівень підлоги був відкоригований за допомогою плит OSB та зверху укладений ламінат та частково килимове покриття. В 2012 році в усіх кімнатах та коридорі позивачкою були замінені меблі на нові, а також куплена побутова техніка в 2021 році. 21.07.2022 р. приблизно об 10.30 год. позивачці зателефонувала сусідка [PERSON] , яка постійно проживає на 3 поверсі в квартирі [ADDRESS] (над квартирою позивачки) та повідомила про те, що "ніби в неї потекла батарея центрального опалення в маленькій кімнаті і вона не знає що їй робити... . Позивачка в цей час була на роботі, тому порадила звернутися у службу 15-80 КП Центр управління інформаційними технологіями задля виклику фахівців. Приблизно об 11.00 год. позивачці зателефонував інший сусід по стояку знизу, який мешкає за адресою: [ADDRESS] - [PERSON] та повідомив, що здійснюється затоплення його квартири, а саме: зі стелі та з люстр дуже сильно тече вода. Позивачка терміново одразу зателефонувала за номером 15-80 та повідомила: "що за адресою [ADDRESS] , по загальному стояку квартир під номерами 6,4 та 2 відбувається затоплення водою. Попросила їх негайно виїхати для усунення аварійної ситуації. Позивачка відпросилася з роботи та виїхала у свою квартиру. В квартирі сталося затоплення, а саме: вода з 3 поверху лилася зі стелі по стінам, через вмонтовані у стелю лампи (прибори освітлення) також лилася вода, рівень води на підлозі становив приблизно 10-12 сантиметрів, всі меблі були залиті (мокрі), побутова техніка також була залита (компьютер, телефони). Коли приїхали фахівці з комунальної служби 15-80 вони почали проводити ремонтні роботи у підвалі, який на той момент вже також був залитий по стояку під квартирою [ADDRESS] . Позивачка разом із сусідами, сином та своїми знайомими почала вичерпувати воду з кімнат та коридору. Одночасно вона зателефонувала заступнику директора Управляючої компанії Жилбудсервіс - Фокіній Олександрі Юріївні та повідомила про факт залиття квартири, попросила її негайно приїхати для фіксування аварійної ситуації. [PERSON] разом із майстром по обслуговуванню будинку - [PERSON] одразу приїхали та побачили все особисто. Фахівці вирішили, що залиття відбувається з квартири [ADDRESS] та спрямували до неї. Двері відчинила власниця квартири та впустила всіх присутніх у квартиру, повідомив, що в неї тече з батареї. При цьому доступ до батареї в кімнаті був взагалі обмежений, оскільки вона повністю була зашита матеріалом гіпсокартоном. Присутні фахівці частково демонтували гіпсокартон та почали обстеження батареї опалення з зовнішньої сторони якої (та що ближче до стіни), текла вода вниз на 2 поверх. Цього ж дня був складений первинний Акт залиття квартири, в якому було встановлено: "комісією в складі директора з виробництва Фокіною О.Ю., техніка-доглядача [PERSON] , слюсара-сантехніка [PERSON] та двох свідків - [PERSON] та [PERSON] було проведено обстеження приміщення №4 квартири позивачки. В ході обстеження встановлено, що у квартирі в жилих кімнатах виявлено сліди повного залиття (намокання) підлоги, стін та стелі, вікна - металопластикові. Через залиття разом із підвіконням потребують демонтажу. Двері до кімнат дерев`яні, не зачиняються у зв`язку із деформаціями, лутки дерев`яні також деформовані через намокання. Зафіксовано перелік меблів та побутової техніки, пошкоджених залиттям. Встановлено перелік робіт, необхідних для усунення наслідків залиття . Висновок комісії за результатом обстеження квартири - причиною намокання стало залиття із квартири [ADDRESS] (третій поверх) через розгерметизацію радіатора опалення, підключеного до системи центрального опалення багатоквартирного будинку. При візуальному обстеженні встановлено факт повного залиття всіх перелічених приміщень квартири: кімнати 13,3 кв.м., кімнати 19,2 кв.м., коридору 14,3 кв.м. 27.07.2022 р. у складі цієї ж комісії був складений повторний Акт залиття квартири, в якому зазначені ті ж самі причини як залиття, так і об`єму пошкодження квартири. Відповідачка згодна була з тим, що треба встановити винну у залитті особу, при цьому вона навіть не вибачилась та не допомогла в усуненні пошкоджень у квартирі. З її слів такою винною особою вона сама себе не вважала, а іншу - не назвала. Позивачка протягом двох років здійснювала за власні кошти усунення наслідків залиття, які були такими: робилось осушення кімнат шляхом встановлення в них прибору осушення (прибирання) вологи. На той момент рівень вологи в квартирі становив 99 відсотків; робилось провітрювання квартири, що заважало позивачці постійно мешкати в ній та спричинило їй та її синові певні незручності. Встановлений прибор з осушення повітря споживав 3,8 кіловата, що теж тягло за собою додаткові фінансові витрати. Повністю у всіх кімнатах та коридорі була демонтована підлога до дерев`яної основи, у кімнаті розміром 13,3 кв.м. та коридорі був демонтований матеріал гіпсокартону зі стелі, зняті прибори освітлення, які були пошкоджені залиттям. Для усунення плісняви, яка з`явилася на стелі, позивачка змушена була повністю зняти матеріал дранка. Двері в кімнати та ванну прийшлось демонтувати повністю, дверні лутки були поставлені на розпірки з проведенням подальшої реставрації. Оскільки всі меблі були намоклі, позивачка із сином були змушені спати на підлозі, підклавши старі простирадла. Наразі в позивачки є необхідність щодо придбання нових меблів (спальних місць), оскільки старі меблі непридатні для користування, у зв`язку із їх антисанітарним станом. Також, шафа, в кімнаті 13,3 кв.м., в якій знаходився одяг, диван з постільною білизною та стіл, згодом розбухли від вологи, покрилися пліснявою та не підлягає подальшій експлуатації та реставрації. Тобто, більше ніж два роки, позивачка, не маючи іншого житла, змушена була жити у незручних умовах, постійно здійснювала міри, спрямовані на усунення вологи і плісняви у квартирі. Вважає, що провина відповідача повністю підтверджена складеними актами, так як вона здійснила порушення фактом закриття батареї опалення матеріалом гіпсокартону, що завадило їй вчасно виявити можливі пошкодження батареї опалення (радіатора). Отже, власниця не мала можливості здійснювати огляд батареї опалення, що призвело до аварійної ситуації, на усунення та виявлення якої знадобився дуже великий час, за який відбувалося залиття її квартири. Позивачкою були понесені непередбачені бюджетом та життєвою ситуацією витрати: -на проведення ремонтних робіт (демонтування будівельних матеріалів із яких були зроблені стелі, підлоги, стіни), придбання нових будівельних матеріалів, засобів освітлення, здійснено найм робітників для усунення наслідків затоплення, інші - згідно Звіту про незалежну оцінку визначення ринкової вартості розміру відшкодування, завданого від залиття станом на 17.08.2023 р. сума становить 335901,40 грн.; -проведення оцінки з метою встановлення суми спричиненої шкоди - 2700,00 грн.; -сплата судового збору за подання цієї заяви та майбутньої позовної заяви - про стягнення матеріальної та моральної шкоди 5000,00 грн. Позивачка просить стягнути з [PERSON] на користь позивача суму понесених витрат у розмірі 335901,40 грн.; за проведення оцінки з метою встановлення суми спричиненої шкоди - 2700,00 грн. моральну шкоду 5000,00 грн., суму судового збору Позивачка в судовому засіданні підтримала позовні вимоги. Зазначила про те, що до цього часу відповідачкою не відшкодовано їй шкоди. Крім того, затоплення квартири позивачка відбуваються систематично і після подій, вказаних у позові. Відповідачка повідомлена про розгляд справи, шляхом надіслання ухвали про відкриття провадження разом з матеріалами позовної заяви на адресу її реєстрації. Відповідачка відзиву на позов не подала, причини неявки суду не повідомила, з заявою про розгляд справи за відсутності до суду не зверталася, про час і місце розгляду справи повідомлена належним чином, що підтверджується матеріалами справи. Суд, за згодою представника позивача, ухвалив провести заочний розгляд справи на підставі матеріалів справи у відповідності зі ст.ст. 223 ч. 4, 279, 280 ЦПК України. Заслухавши пояснення представника позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи суд приходить наступного. Положеннями статей 15, 16 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] на підставі: 1/2 частка квартири - свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 21.03.1996 р., виданого Запорізьким металургійним комбінатом Запоріжсталь ім. С.Орджонікідзе; - 1/2 частка квартири на підставі договору дарування від 06.10.1998 р., посвідченого приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Андреевою В.М., зареєстровано в реєстрі за №3456. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу від 25.07.2013 року, посвідченого приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Кушніренко О.Г., зареєстровано в реєстрі за №2018. Відповідно до акту, складеного комісією у складі комісії ТОВ «Жилбудсервіс» 21.07-10.08.2022 року у присутності мешканців багатоповерхового будинку [ADDRESS] , що причиною залиття квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] та підвального приміщення вказаного будинку стала розгерметизація радіатора опалення у квартирі [ADDRESS] . Причиною розгерметизації радіатора опалення стало відкриття невідомими особами засувок на елеваторному вузлі багатоквартирного будинку. При обстеженні квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] встановлено, що у вказаних квартирах присутні факт намокання стелі, стін, підлоги у кімнатах 2 по всій площі, у кімнатах №3 частково. Відповідно до акту №39, складеного комісією у складі комісії ТОВ «Жилбудсервіс» від 10.08.2022 року вході обстеження встановлено: У квартирі [ADDRESS] візуально встановлено затікання води у всіх кімнатах квартири. Кімната №2: Підлога у кімнаті дерев`яна, покрита плитам OSB та килимовим покриттям. При первинному обстеженні виявлено намокання підлоги по всій площі, при повторному обстеженні плити та килимове покриття демонтовані по всій площі підлоги. Стеля оздоблена гіпсокартоном, сліди намокання проявлені по всій площі оздоблення. Освітлення: вбудовані світильники із лампами станом на 27.07.2022 року демонтовані, 6 одиниць залиття всіх. Стіни мають сліди намокання по всій площі. Намокання шпалер та гіпсокартону суцільно по всій площі. Вікна металопластикові через залиття разом із підвіконням потребують демонтажу. Під час демонтажу вікон виявлено намокання. Двері до кімнати дерев`яні, станом на 27.07.2022 року не зачиняються у зв`язку із деформацією. Лутка дверей деформована через намокання. Повне залиття шафи-купе з речами, що зберігалися у середині, дивану двоспального по всій площі, стіл, комп`ютерне крісло, комп`ютерне крісло, табуретка дерев`яна, монітор, системний блоку комп`ютера, студійний мікрофон, клавіатура, навушники, безпровідні навушники, роутер, комп`ютерна миша, джойстик, килимок для комп`ютерної миші, лампа настільна. На момент складання акту у кімнаті проведено власником демонтаж гіпсокартону зі стелі, вбудованих світильників, багета у стелі, ковролина (підлога), плінтуса, плит ОСБ ( підлога під ковролин), шафа-купе, стіл. Кімната №3: Стіна внутрішня суміжна з кімнатою №2 оздоблена гіпсокартоном має сліди намокання місцями по всій площі. Стеля пластик має залиття по свій площі. Освітлення: вбудовані світильники із лампами 3 одиниці залиття всіх, підлога ламінат повне залиття по всій площі, стіни залиття повсій площі. Повне залиття шафа-тумба для взуття, вішалка настінна. Перелік робот у кімнаті, необхідних для усунення наслідків залиття: демонтаж пластика і стелі, вбудованих світильників, багету, ламіната з підлоги, плит ОСБ, плінтусу. Протікання відбулося через розгерметизацію радіатора опалення у квартирі [ADDRESS] . Доступ до радіатора повністю обмежений глухою конструкцією з гіпсокартону. Відповідно до звіту про незалежну оцінку вартість відшкодування збитків від залиття складає 335901,40 грн. Відповідно до ст. 319 ЦК України, власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, тощо. Відповідно до ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому матеріальної та моральної шкоди. Згідно з ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізично або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Отже, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Невиконання цього обов`язку, якщо результатом такого невиконання є нанесення шкоди іншим особам, тягне за собою відшкодування власником збитків. Статтею 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», покладено на споживача обов`язки щодо своєчасного вжиття заходів з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з власної вини; своєчасного проведення підготовки помешкання та його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; допущення у приміщення квартири представників виконавця/виробника для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних і профілактичних оглядів та перевірки показників засобів обліку. Згідно із ст. 179 ЖК України користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Згідно п.п. 6.18 Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджені Постановою Кабінету Міністрів України № 572 від 8 жовтня 1992 року, власники житлових будинків та квартир зобов`язані здійснювати своєчасне проведення їх ремонту, забезпечувати технічне обслуговування конструктивних елементів і технічного обладнання, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримуватись правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами. Згідно з Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі-Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6. Правил). За висновками Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду, викладених в постанові від 27 грудня 2019 року по справі №\~686/11256/16-ц, (провадження № 61-28098св18), акт є первинним документом, що засвідчує факт певної події, а тому не може ґрунтуватися на інших документах. Для розгляду цивільного спору з питань відшкодування збитків, завданих внаслідок залиття має значення встановлення його причини, в тому числі місця аварії - місця пошкодження, виходу з ладу систем тепло - та/або гарячого, холодного водопостачання/водовідведення, що впливає на розмежування відповідальності виробника, виконавця та споживача житлово-комунальної послуги, правовідносини між якими, що виникають у процесі її створення, надання та споживання, регулюються Законом України «Про житлово-комунальні послуги». Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Верховний Суд у постанові від 27 березня 2019 року у справі №\~643/19078/15\~вказав на те, що відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Відповідно до п. 7 Правил користування приміщенням житлових будинків і гуртожитків, затверджених Постановою КМУ від 08.10.1992 року № 572, власник або наймач (орендар) квартири житлового приміщення у гуртожитку зобов`язаний: проводити за власні кошти ремонт квартири, житлового приміщення у гуртожитку. Презумпцію вини у залитті квартири, належної позивачу, відповідачка в ході розгляду справи не спростувала. Враховуючи наведене, оцінюючи зібрані у справі докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що залиття квартири [ADDRESS] , відбулося з вини власника квартири [ADDRESS] . Розмір збитків завданих внаслідок залиття квартири позивача, визначений звітом, відповідачем не спростований. Щодо позовних вимог про відшкодування відповідачем моральної шкоди, завданої їй внаслідок залиття квартири з вини відповідачки, суд приходить до такого висновку за наступних підстав. Відповідно до положень ч.1, п.3 ч.ч.2-3 ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Вирішуючи питання щодо моральної шкоди, судом враховується тривалість порушення прав позивача; час та зусилля, що потрібні останній для відновлення попереднього стану; глибину її душевних та психічних страждань, пов`язаних із пошкодженням майна; порушення нормального ритму життя; тяжкість вимушених змін (неможливість використовувати належним чином своє майно), а також вимоги розумності та справедливості. Суд вважає, що позивачкою доведено завдання їй моральної шкоди внаслідок залиття її квартири, оскільки залиття квартири викликало у позивачки моральні страждання, які виразилися у постійних переживаннях щодо необхідності відновлення нормального стану квартири, неможливості проживання у квартирі. При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди,

Outcome: approved