Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-20 00:00:00

25.12.2024 на адресу Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя надійшла позовна заява [PERSON] до Запорізької міської ради, в якій позивачка просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері, терміном 2 місяці з дня набрання рішенням законної сили. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що [INFO] відкрилася спадщина після смерті матері позивачки [PERSON] . Позивачка не встигла звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини у зв`язку з перебуванням на лікуванні. 19.11.2024 позивачка звернулася до нотаріуса з відповідною заявою, проте постановою від 25.11.2024 їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропущенням визначеного законодавством строку для прийняття спадщини. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.12.2024 справу розподілено та передано для розгляду судді Сиротенко В.К. Ухвалою від 26.12.2024 позовну заяву залишено без руху та надано позивачеві строк для усунення виявлених недоліків не більше 10 днів з дня отримання ухвали. 20.01.2025 від позивача до суду надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви. Ухвалою від 20.01.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження з викликом сторін, сторонам по справі надано строк для подання заяв по суті справи. Ухвалою від 26.03.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 21.04.2025. У судове засідання 21.04.2025 представник відповідача та третя особа не з`явилися. 03.02.2025 через систему «Електронний суд» від представника відповідача надійшла заява про розгляд справи без участі представника відповідача. У заяві також зазначено, що під час розгляду справи відповідач покладається на розсуд суду. Крім того, в заяві представник відповідача просив не застосовувати по відповідача норми ст. 141 ЦПК України, оскільки в даному випадку спір виник не з вини відповідача. 07.04.2025 на адресу суду від третьої особи надійшла заява про розгляд справи за відсутності третьої особи. У судовому засіданні 21.04.2025 представник позивача підтримав позовні вимоги та просив позов задовольнити. Також просив залишити судові витрати за позивачем. Суд, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Як вбачається зі свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 29.12.1970 Орджонікідзевським РАГС, [INFO] народилася [PERSON] . Батьки: батько [PERSON] , мати [PERSON] . 23.11.1993 між [PERSON] та [PERSON] укладено шлюб, прізвища після одруження [PERSON] (свідоцтво про одруження серії [NUMBER] , видане 23.11.1990 Орджонікідзевським РАГС міськвиконкому м. Запоріжжя). 11.04.1997 між [PERSON] та [PERSON] укладено шлюб, прізвища після одруження [PERSON] (свідоцтво про одруження серії [NUMBER] , видане 11.04.1997 ВРАГС Жовтневої райадміністрації м. Запоріжжя). Як убачається зі свідоцтва про право на спадщину за законом від 29.11.2023, виданого приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Нарохою О.В., спадкоємцем після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , є його дружина [PERSON] , [INFO] . Спадщина, на яку видано це свідоцтво складається з квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] . Вказане також підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі №74934933 від 29.11.2023. Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 15.05.2024 Заводським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Запоріжжі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), [INFO] померла [PERSON] , [INFO] . Як вбачається з постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії №525/02-31 від 25.11.2024, приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Нарохою О.В. відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої [INFO] матері [PERSON] у зв`язку з пропуском строку на прийняття спадщини. При цьому, в постанові зазначено, що спадщина відкрилася [INFO] , спадкоємець звернулася до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини 19.11.2024. Тобто, строк на прийняття спадщини пропущено на 5 днів. В обґрунтування пропуску визначеного законодавством строку для звернення із заявою про прийняття спадщини позивач посилається на те, що вона перебувала на лікуванні, про що надано відповідні медичні документи, які підтверджують проходження позивачем лікування. Мотиви, з яких виходив суд, застосовані норми права та висновки суду. Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно з ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є донькою спадкодавця [PERSON] . [PERSON] звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за законом, однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропущенням строку на прийняття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є такі, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 7 грудня 2023 року у справі № 548/2415/21 (провадження № 61-6134св23)) Відповідно до висновків Верховного Суду України, які містяться у постановах від 26 вересня 2012 року, 04 листопада 2015 року та 14 вересня 2016 року, винесених за результатами розгляду справ №6-85цс12, №6-1486цс15 та №6-1215цс16 відповідно, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Верховний Суд вказує на те, що вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Вищезазначене положення також викладене і у постанові третьої Касаційного Цивільного Суду Верховного Суду від 26 липня 2021 року у справі №405/7058/19, зокрема: «…Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.ч.1-3 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Під час судового розгляду даної цивільної справи судом встановлено, що позивач пропустила визначений законодавством строк для прийняття спадщини з поважних причин, а саме: проходження лікування. Крім того, пропуск визначеного законодавством строку на прийняття спадщини є незначним (5 днів). Враховуючи вищевикладені обставини у їх сукупності, а також те, що в судовому засіданні було встановлено, що позивачем з поважних причин було пропущено визначений строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті батька; позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, тому суд вважає, що заявлені позовні вимоги знайшли своє підтвердження та підлягають задоволенню. Судові витрати покладаються на позивача.

Outcome: approved