Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-28 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог та узагальнені доводи відповідача У лютому 2025 року [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою до [PERSON] про розірвання шлюбу. Позовна заява мотивована тим, що 21 грудня 2019 року Лубенським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області між [PERSON] та [PERSON] зареєстровано шлюб, про що складено відповідний актовий запис № 306. Від шлюбу\~у\~подружжя\~ [INFO] народився син [PERSON] . Подружнє життя позивача з відповідачем не склалося, у сторін різні погляди на життя та моральні цінності. Сімейні стосунки між ними як подружжям припинилися, сім`я перестала існувати. На підставі викладеного [PERSON] \~з урахуванням\~уточнених позовних\~вимог просила розірвати шлюб між нею та [PERSON] , зареєстрований Лубенським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, про що 21 грудня 2019\~року складено актовий запис №\~306; після розірвання шлюбу повернути дошлюбне прізвище « [PERSON] ». У встановлений судом строк відповідач відзиву на позовну заяву не подав. Рух справи Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21 лютого 2025 року справу № 539/840/25 передано судді Пилипчуку М. М. На виконання вимог частини шостої статті 187 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) суд 21 лютого 2025 року звернувся до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача. У відповіді, яка надійшла до суду з Центру надання адміністративних послуг Виконавчого комітету Лубенської міської ради Лубенського району Полтавської області, вказано, що [PERSON] , [INFO] , не зареєстрований у квартирі [ADDRESS] . Ухвалою Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 03 березня 2025\~року позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк для усунення її недоліків. На виконання ухвали суду від 03 березня 2025\~року [PERSON] через канцелярію подала уточнену позовну заяву. Ухвалою Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 31 березня 2025\~року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін на\~\~29\~\~квітня 2025 року, надано відповідачу строк для подання відзиву на позов, а позивачу відповіді на відзив, відповідачу заперечення на відповідь на відзив. [PERSON] була належним чином повідомлена про дату, час і місце судового засідання, у судове засідання не з`явилась. Подала до суду заяву, в якій просила розглянути справу без її участі, на позовних вимогах наполягала, просила їх задовольнити. Після розірвання шлюбу просила повернути їй дошлюбне прізвище « [PERSON] ». [PERSON] у судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про дату, час і місце судових засідань. Подав до суду заяву, в якій просив розглянути справу без його участі, вказував, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Строк на примирення просив не надавати. У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи, відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Фактичні обставини, встановлені судом Суд встановив, що 21 грудня 2019 року Лубенським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області між [PERSON] та [PERSON] зареєстровано шлюб, про що складено відповідний актовий запис № 306. Відповідно до свідоцтва про народження серія [NUMBER] сторони у справі є батьками [PERSON] , [INFO] . Позивач зазначила, що сторони мають різні погляди на життя та моральні цінності. Сімейні відносини між сторонами як подружжям фактично припинені, сім`я перестала існувати. Відповідач позов визнав, просив не давати строк на примирення. Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права Відповідно до абзацу 3 частини другої статті 1 Сімейного кодексу України (далі СК\~України) регулювання сімейних відносин здійснюється цим Кодексом з метою побудови сімейних відносин на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки. Згідно з частиною першою статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Шлюб не може бути підставою для надання особі пільг чи переваг, а також для обмеження її прав та свобод, які встановлені Конституцією і законами України (частина друга статті 36 СК України). Дружина та чоловік мають рівне право на повагу до своєї індивідуальності, своїх звичок та уподобань (стаття 51 СК України). Відповідно до частин першої та третьої статті 55 СК України дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Дружина та чоловік відповідальні один перед одним, перед іншими членами сім`ї за свою поведінку в ній. Згідно частини другої статті 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу (частина третя статті\~105\~СК України). Проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (стаття\~110 СК України). Відповідно до частини другої статті 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Позивач скористався даним правом та звернулася до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Відповідач визнав позов, просив не давати строк на примирення. Збереження шлюбу можливе за наявності почуттів взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачем. Проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу. За змістом частини другої статті 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Частиною третьою статті 115 СК України визначено, що розірвання шлюбу, здійснене органами державної реєстрації актів цивільного стану, засвідчується Свідоцтвом про розірвання шлюбу, зразок якого затверджує Кабінет Міністрів України. Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд має виходити з того, що добровільність шлюбу є однією з основних його засад. Під шлюбом слід розуміти сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб\~\~припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе. Верховний Суд у постанові від 08 березня 2023 року у справі № 127/16963/22-ц виклав висновок про те, що «заходи для примирення подружжя вживаються судом за таких умов: це не суперечить моральним засадам суспільства; існують об`єктивні обставини, які свідчать, що такі заходи можуть бути дієвими, тобто такими, що можуть призвести до примирення сторін; застосовані заходи для примирення подружжя, якщо вони мають наслідком зупинення провадження у справі, не повинні суперечити загальним\~засадам цивільного судочинства та не порушувати розумність строків розгляду справ». Оскільки шлюбні відносини між подружжям припинені, наміру їх відновлювати у сторін не має, суд вважає, що збереження сім`ї є неможливим, відповідно, наявні правові підстави для задоволення позовних вимог та розірвання шлюбу між подружжям. У матеріалах справи відсутні докази, що визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Відповідно до статті 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. При укладенні шлюбу позивач змінила своє прізвище. Позивач просила змінити прізвище на дошлюбне. Враховуючи, що вибір прізвища при розірванні шлюбу є правом особи, тому необхідно відновити дошлюбне прізвище позивача « [PERSON] ». Висновки за результатами розгляду позовних вимог Суди ухвалюють рішення, постанови іменем України негайно після закінчення судового розгляду (частина перша статті 259 ЦПК України). Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку, що заявлений позов є законним, обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі. Враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення обґрунтоване доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими у судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Щодо розподілу судових витрат Відповідно до частини першої статті 142 ЦПК України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а в разі якщо домовленості про укладення мирової угоди, відмову позивача від позову або визнання позову відповідачем досягнуто сторонами за результатами проведення медіації 60 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Оскільки відповідач визнав позов повністю, суд вважає за\~необхідне стягнути з відповідача на користь позивача витрати по сплаті судового збору у розмірі 605,60 грн та повернути позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, у розмірі 605,60 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved