Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-15 00:00:00

25.01.2022 Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фангарант Груп» звернулось до суду з позовом до [PERSON] ,правонаступниками якого є [PERSON] , [PERSON] , у якому просить стягнути на користь позивача заборгованість за договором у розмірі 15998, 40 грн та 2481 грн судових витрат. В обґрунтування позову посилається на те, що 26.04.2021 між ТОВ «НРП» (далі постачальник) та [PERSON] (далі клієнт) було укладено договір №60200169804 про отримання товарів в системі «Плати Пізніше» в електронній формі. Згідно умов договору, клієнт отримує товари (послуги) від постачальника на умовах договору та згідно обраного клієнтом пакету фінансування, а постачальник забезпечує надання товарів (послуг) клієнту. Порядок отримання товарів (послуг) клієнтом визначається договором та Правилами отримання товарів в системі «Плати Пізніше» в редакції згідно Наказу № 05/02-18 від 05.02.2018, що є невід`ємною частиною договору. Клієнт ознайомлений з копією Правил в електронній формі на сайті постачальника, а також з порядком укладення договору за допомогою електронного підпису, що визначено в Правилах. Підписанням договору клієнт приєднується до Правил. Правила є невід`ємною частиною кожного Договору з моменту його укладення. Враховуючи, що відповідач своїм підписом у договорі погодився з усіма його умовами, зокрема і з тим, що ознайомлений та повністю погоджується з Правилами, додатковий його підпис на самих Правилах не потрібен. Згідно вказаних умов договору відповідачу передано в оренду на умовах лізингу «Телефон мобільний Samsung Galaxy А52 4/128Gb Violet», встановленою вартістю 9999 грн. Передача товару відповідачу засвідчена підписом клієнта на Договорі. Умовами договору також передбачено: платіж при отриманні товарів (від загальної суми платежів): становить 0 грн; кількість місячних платежів (крім першого): 3; розмір місячних платежів: щомісяця рівними частинами - 3333 грн; перехід права власності до клієнта: виплата всіх зобов`язань за договором. Станом на 14.01.2022 відповідач не виконав прийнятих на себе зобов`язань за договором щодо своєчасної, повної та належної оплати вартості отриманого товару. Так, за весь період дії договору відповідачем в якості оплати вартості отриманого товару не було сплачено жодного платежу. Згідно договору №2015043001 від 30.04.2015 всі права вимоги до [PERSON] за договором про отримання товарів в системі «Плати Пізніше» №60200169804 від 26.04.2021 були відступлені на користь ТОВ «Фінансова компанія «Фангарант Груп» (далі - ТОВ «ФК «Фангарант Груп»). Відповідач ухиляється від виконання своїх зобов`язань за договором і не погашає заборгованість, що є порушенням законних прав та інтересів ТОВ «Фінансова компанія «Фангарант Груп». А тому, просить суд стягнути з [PERSON] заборгованість у розмірі 15998,40 грн та 2481 грн судових витрат. Представник позивача ТОВ «ФК «Фангарант Груп» Гаврилюк О.С. у судове засідання не з`явився, на адресу суду в системі «Електронний суд» надіслав заяву, в якій просив розгляд справи провести у відсутності представника позивача, позов підтримав в повному обсязі, не заперечував проти заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення суду. Позиція відповідачів Відповідачі [PERSON] ,\~ [PERSON] у судове засідання не з`явились, причини неявки суду не повідомили, відзив не подавали, хоча про час, день та місце розгляду справи були повідомлені у встановленому законом порядку. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 31.01.2022 відкрито провадження в справі та призначено судовий розгляд о 10 год 00 х. 01.03.2022, який у зв`язку з неявкою відповідача та неможливістю вручення йому позовної заяви з доданими документами неодноразово відкладався. Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 06.09.2022 провадження у цивільній справі зупинено до припинення перебування відповідача\~\~[PERSON] у складі Збройних Сил України, що переведені на воєнний стан. Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 16.09.2024 поновлено провадження у цивільній справі та призначено судове засідання о 09 год 00 хв 16.10.2024. 09.10.2024 на адресу суду від т.в.о. командира військової частини [NUMBER] надійшло повідомлення №1798/102/6/2086/ПС від 02.10.2024, з якого слідує, що [PERSON] , [INFO] , загинув [INFO] , на підтвердження чого надав витяг із наказу командира військової частини [NUMBER] №232 від 16.08.2024. \~ \~ \~ \~З повідомлення Шепетівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Шепетівському районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) вих. № 31.16-40/512 від 16.10.2024 слідує, що відповідно до даних Державного реєстру актів цивільного стану громадян виявлено актовий запис про смерть №88, складений 15.05.2024 виконавчим комітетом Судилківської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області на [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 16.10.2024 провадження у цивільній справі зупинено до залучення до участі в справі правонаступників відповідача [PERSON] 10.12.2024 на адресу суду від завідувача Другої шепетівської державної нотаріальної контори Оскаєвої Л.В. надійшло повідомлення №418/01-16 від 06.12.2024 про те, що в Другій шепетівській державній нотаріальній конторі спадкова справа після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , не заводилась. 19.12.2024 судом отримано повідомлення Судилківської сільської ради №01-23/01-20/4532/2024 від 18.12.2024, з якого слідує, що [PERSON] , 1982 року народження, на день смерті був зареєстрований по [ADDRESS] . Разом з ним за даною адресою були також зареєстровані: батько [PERSON] , [INFO] , син [PERSON] , [INFO] , брат [PERSON] , [INFO] . Ухвалою Шепетівського\~міськрайонного суду\~Хмельницької області\~від 20.12.2024 поновлено провадження у цивільній справі; залучено до участі в справі правонаступників відповідача [PERSON] [PERSON] , [PERSON] ; призначено судове засідання на 09 год 00 хв 21.01.2025, яке у зв`язку з неявкою всіх учасників справи відкладалось до 09 год 00 хв 25.02.2025, до 10 год 00 хв 26.03.2025 та до 09 год 30 хв 16.04.2025 року. 14.01.2025 судом отримано повідомлення Шепетівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Шепетівському районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) вих. № 671/31.16-40 від 04.01.2025, з якого вбачається, що в архіві відділу наявний актовий запис про народження №483 від 17.11.2017 на [PERSON] , [INFO] , складеного Шепетівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Шепетівському районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), де батьками записані [PERSON] та [PERSON] . 16.04.2025 постановлено ухвалу про заочний розгляд справи із ухваленням заочного рішення. Відповідачі у встановлений судом строк відзиви на позов не надавали, тому суд вирішив справу за наявними матеріалами у відповідності до ч. 8\~ст. 178 ЦПК України. В зв`язку з неявкою всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Виклад встановлених судом обставин, зміст спірних правовідносин та докази на їх Судом встановлено, що 26.04.2021 між ТОВ «НРП» та [PERSON] було укладено договір №60200169804 про отримання товарів в системі «Плати Пізніше» в електронній формі, згідно якого відповідачу передано в оренду на умовах лізингу телефон мобільний марки «Samsung Galaxy А52 4/128Gb Violet», встановленою вартістю 9999 грн. Договір укладено в електронній формі, що згідно п. 12 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію» за правовими наслідками прирівнюється до укладення договору в письмовій формі та підписаного власноручно, що підтверджується протоколом електронного підпису. Згідно з п. 8.1 Договору відповідач отримує товари (послуги) від постачальника на умовах договору та згідно обраного кієнтом пакету фінансування, а постачальник забезпечує надання товарів (послуг) клієнту. В момент підписання договору всі існуючі та майбутні права постачальника за договором відступаються на користь Процесинг-центра, яким відповідно до п. 7 правил отримання товарів (послуг) в системі «Плати Пізніше» є ТОВ «Фінансова компанія «Фангарант Груп». Відповідно до п. 8.2. Договору, порядок отримання товарів (послуг) клієнтом визначається договором та Правилами отримання товарів в системі «Плати Пізніш» в редакції згідно Наказу № 05/02-18 від 05.02.2018, що є невід`ємною частиною договору. Клієнт ознайомлений з копією Правил в електронній формі на сайті www.paylater.com.ua. Пунктом 9.1. Договору визначено, що якщо за умовами пакету фінансування не вказано інше, надання клієнту товарів (послуг) відбувається в момент підписання цього договору клієнтом та постачальником. У разі якщо момент підписання цього договору не співпадає у часі з моментом надання клієнту товарів (послуг), клієнт може отримати товари (послуги) на підставі іншого первинного документа (накладної або акту). При цьому, датою отримання клієнтом товарів (послуг) вважається дата підписання клієнтом відповідного первинного документа (накладної або акту). Підпис клієнта на цьому договорі та/або накладній (акті) свідчить про отримання товарів (послуг) в належній якості, кількості та комплектації. Згідно з пунктом 9.2. Договору у разі, якщо клієнт не отримав товари (послуги), клієнт зобов`язаний повідомити про це Процесинг-центр в семиденний строк, шляхом відправки повідомлення на адресу електронної пошти, зазначеної у пункті 7.1 Договору. Умовами договору також передбачено: платіж при отриманні товарів (від загальної суми платежів): становить 0 грн; кількість місячних платежів (крім першого): 3; розмір місячних платежів: щомісяця рівними частинами - 3333 грн; перехід права власності до клієнта: виплата всіх зобов`язань за договором. Положеннями п. 12.1. Договору 60200222610 визначено, що сторони несуть відповідальність, встановлену цим договором, Правилами та чинним законодавством України. Згідно п. 12.2-12.3 Договору, у разі прострочення сплати платежів на строк до 10 (десяти) календарних днів відповідач сплачує неустойку в розмірі 5 (п`ять) відсотків від суми заборгованості за прострочення кожного платежу. У разі прострочення сплати платежів на строк більше 10 календарних днів, відповідач зобов`язаний сплатити позивачу неустойку розмірі 10 (десять) відсотків від суми заборгованості за кожен місяць прострочення. Крім того, згідно положень п. 12.4. Договору, у разі прострочення відповідачем сплати платежів на строк більше 30 (тридцяти) календарних днів останній зобов`язаний за першою вимогою позивача протягом 10 календарних днів з моменту отримання такої вимоги достроково одноразово сплатити на користь останнього всі платежі, належні до сплати згідно з Пакетом фінансування. Відповідно до положень п. 12.5. Договору у разі прострочення сплати платежу, повністю або частково, на строк більше 30 (тридцяти) днів відповідач зобов`язаний самостійно повернути товари за місцезнаходження Процесинг-центра. Повернення товарів не позбавляє відповідача від обов`язку сплатити наявну поточну заборгованість за Договором. Станом 14.01.2022 відповідач не виконав прийнятих на себе відповідно до положень умов Пакету фінансування та п. 10.4.2. Договору зобов`язань щодо своєчасної, повної та належної оплати вартості отриманого Товару. Так, за весь період дії договору [PERSON] в якості оплати вартості отриманого товару не було сплачено жодного платежу. 30.04.2015 між ТОВ «НРП» та ТОВ «ФК «Фангарант Груп» було укладено договір №20150403001 про участь постачальника в системі «Плати Пізніше» (факторингу), згідно якого до ТОВ «ФК «Фангарант Груп» перейшло право грошової вимоги, зокрема й за договором №60200169804 про отримання товарів в системі «Плати Пізніше» від 26.04.2021, про що було попереджено відповідача у п. 8.1 Договору. 29.04.2016 ТОВ «НРП» та ТОВ «ФК «Фангарант Груп» укладено додаткову угоду №1 до договору про участь постачальника в системі ПлатиПізніше (факторингу) №20150403001 від 30.04.2015. Відповідно до розрахунку суми заборгованості згідно договору №60200169804 від 26.04.2021, заборгованість [PERSON] станом на 14.01.2021 становить 15999,40 грн, що складається із заборгованості за основним зобов`язанням з оплати вартості отриманого товару в розмірі 9999 грн, із заборгованості по штрафних санкціях, нарахованих відповідно до положень п. 12.2-12.3 Договору. З повідомлення Шепетівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Шепетівському районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) вих. № 31.16-40/512 від 16.10.2024 слідує, що відповідно до даних Державного реєстру актів цивільного стану громадян виявлено актовий запис про смерть №88, складений 15.05.2024 виконавчим комітетом Судилківської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області на [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Відповідно до повідомлення завідувача Другої шепетівської державної нотаріальної контори Оскаєвої Л.В. №418/01-16 від 06.12.2024, в Другій шепетівській державній нотаріальній конторі спадкова справа після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , не заводилась. Згідно повідомлення Судилківської сільської ради №01-23/01-20/4532/2024 від 18.12.2024, [PERSON] , 1982 року народження, на день смерті був зареєстрований по [ADDRESS] . Разом з ним на день смерті за даною адресою були також зареєстровані: батько [PERSON] , [INFO] , син [PERSON] , [INFO] , брат [PERSON] , [INFO] . З повідомлення Шепетівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Шепетівському районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) вих. № 671/31.16-40 від 04.01.2025 року вбачається, що в архіві відділу наявний актовий запис про народження №483 від 17.11.2017 року на [PERSON] , [INFO] , складеного Шепетівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Шепетівському районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), де батьками записані [PERSON] та [PERSON] . Застосовані норми права \~ \~ \~ \~Статтею 11\~ЦК України\~встановлено,\~що договори\~та інші\~правочини,\~а також\~інші юридичні\~факти,\~є підставами\~для виникнення\~цивільних прав\~та обов`язків. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво - чи багатосторонніми (договори). За змістом ч.ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч. 1 ст. 626 ЦК України). В силу ч. 1 ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно з ч. 1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Із положень ч. 1 ст. 634 ЦК України слідує, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Загальні правила щодо форми договору визначено ст. 639 ЦК України, згідно з якого договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлено законом; якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для такого виду договорів не вимагалася; якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі; якщо сторони домовились укласти у письмовій формі договір, щодо якого законом не встановлено письмової форми, такий договір є укладеним з моменту його підписання сторонами; якщо сторони домовилися про нотаріальне посвідчення договору, щодо якого законом не вимагається нотаріального посвідчення, такий договір є укладеним з моменту його нотаріального посвідчення. Отже, будь-який вид договору, який укладається на підставі Цивільного або Господарського кодексів України, може мати електронну форму. Договір, укладений електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (статті 205,207 ЦК України). Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 09 вересня 2020 року у справі №732/670/19, від 23 березня 2020року у справі №404/502/18, від 07 жовтня 2020 року №127/33824/19. Відповідно до ч.ч. 1, 3, 4, 7 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію» пропозиції укласти електронний договір (оферта) має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору, і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі прийняття. Електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або іншому порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами Законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеномуст. 12 цього закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовий формі (ч. 12 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію). Згідно ч. 1 ст. 1054 Цивільного кодексу України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. В силу ч.1 ст. 1048 цього ж Кодексу позикодавець має право на одержання відпозичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Статтею 525 Цивільного кодексу України визначено, що одностороння відмова від виконання зобов`язань не допускається. Відповідно до частини першої статті 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні (крім випадків, передбачених статтею 515 ЦК України) може бути замінений іншою особою внаслідок, зокрема, передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги), а згідно зі статтею 514 цього Кодексу до нового кредитора переходять права первісного кредитора в зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. За змістом п. 1 ч. 1 ст. 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою, зокрема, внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 514 ЦК України). \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Згідно зі ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Мотиви та висновки суду Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку у задоволенні позову відмовити з огляду на наступне. З наданих та досліджених судом доказів вбачається, що відповідач 26.04.2021 уклав договір про отримання товарів в системі Плати Пізніше №60200169804, за яким отримав в оренду на умовах лізингу Телефон мобільний марки «Samsung Galaxy А52 4/128Gb Violet» вартістю 9999 грн, зобов`язався на умовах встановлених договором повернути кошти, однак у строки встановлені договором їх не повернув, у зв`язку з чим утворилась заборгованість в сумі 15998,40 грн, яка на підставі договору №20150403001 про участь постачальника в системі «Плати Пізніше» (факторингу) була відступлена позивачу ТОВ «ФК «Фангарант Груп». Після підписання договору у сторін виникли взаємні права та обов`язки, проте, [INFO] [PERSON] помер, на день його смерті вказана заборгованість сплачена не була. На день смерті [PERSON] був зареєстрований по [ADDRESS] . Разом з ним за даною адресою були також зареєстровані: батько [PERSON] , [INFO] , син [PERSON] , [INFO] , брат [PERSON] , [INFO] . Частиною 1 статті 55 ЦПК України передбачено, що у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Згідно з ч. 2 ст. 55 ЦПК України, усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив. Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку із вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки право попередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього. За змістом ст.ст.\~1216-1218,\~1220,\~1221,\~1223 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя\~статті 46 цього Кодексу). Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1241 ЦК України малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка). До обов`язкової частки у спадщині зараховується вартість речей звичайної домашньої обстановки та вжитку, вартість заповідального відказу, встановленого на користь особи, яка має право на обов`язкову частку, а також вартість інших речей та майнових прав, які перейшли до неї як до спадкоємця. \~ \~ \~ \~Як передбачено ч. 1 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Згідно\~ст. 1261 ЦК України\~у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив та батьки.\~ Статтею 1268 ЦК України\~передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Частиною 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. \~ \~ \~ \~В силу ст. 1281 ЦК України спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги, та/або якщо вони спадкують майно, обтяжене правами третіх осіб. Кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки. Враховуючи, що відповідач [PERSON] помер, спадкова справа після його смерті не заводилась, однак станом на день смерті останнього разом з ним за однією адресою були зареєстровані батько [PERSON] та син [PERSON] , які є спадкоємцями за законом першої черги, судом було залучено їх до участі у справі в якості правонаступників відповідача [PERSON] . Оскільки кошти [PERSON] в добровільному порядку ТОВ «ФК «Фангарант Груп» не повернуті, то відповідати перед позивачем на підставі ст.ст. 1281, 1282 ЦК України за борги спадкодавця мають спадкоємці у межах вартості майна, одержаного у спадщину. При вирішенні спорів про стягнення заборгованості за вимогами кредитора до спадкоємців боржника, для правильного вирішення справи необхідно встановлювати такі обставини: - чи пред`явлено вимогу кредитором спадкодавця до спадкоємців боржника у строки, визначені частинами другою та третьою статті 1282 ЦК України, оскільки у разі пропуску таких строків, на підставі частини четвертої статті 1281 ЦК України кредитор позбавляється права вимоги; - коло спадкоємців, які прийняли спадщину; - при дотриманні кредитором строків, визначених статтею 1282 ЦК України, та правильному визначенні кола спадкоємців, які залучені до участі у справі як відповідачі, встановити дійсний розмір вимог кредитора (перевіряє розрахунок заборгованості станом на день смерті боржника, який є днем відкриття спадщини); - при доведеності та обґрунтованості вимог кредитора боржника, встановити обсяг спадкового майна та його вартість, визначивши тим самим межі відповідальності спадкоємця (спадкоємців) за боргами спадкодавця відповідно до частини першоїстатті 1282 ЦК України. Подібні за змістом висновки викладені у постановах Верховного Суду від 18 вересня 2019 року у справі № 640/6274/16-ц, від 29 січня 2020 року у справі № 496/4363/15-ц, від 15 липня 2020 року у справі № 645/1566/16-ц, від 04 березня 2020 року у справі № 2609/30529/12. Порядком про вчинення нотаріальних дій нотаріусами України передбачено, що нотаріус за місцем відкриття спадщини в строк, установлений статтею 1281 ЦК України, приймає претензії від кредиторів спадкодавця. Претензії мають бути заявлені у письмовій формі і прийняті незалежно від строку настання права вимоги. З повідомлення завідувача Другої шепетівської державної нотаріальної контори Оскаєвої Л.В. №418/01-16 від 06.12.2024 слідує, що в Другій шепетівській державній нотаріальній конторі спадкова справа після смерті [PERSON] , який помер [INFO] у, не заводилась. Отже, ТОВ «ФК «Фангарант Груп» свої вимоги до спадкоємців [PERSON] у строк, встановлений ст. 1281 ЦК України не пред`являло. \~ \~ \~ \~За загальним правилом у разі смерті фізичної особи, боржника за зобов`язанням у правовідносинах, що допускають правонаступництво, обов`язки померлої особи (боржника) переходять до іншої особи - її спадкоємця, тобто відбувається передбачена законом заміна боржника у зобов`язанні, який несе відповідальність у межах вартості отриманого ним у спадщину майна. \~ \~ \~ \~У разі неотримання від спадкодавця у спадщину жодного майна особа не набуває статусу спадкоємця, і як наслідок у неї відсутній обов`язок задовольнити вимоги кредитора померлої особи. Саме до цього зводиться правовий висновок, який викладений у постанові Верховного Суду від 28 листопада 2018 року (справа №332/2936/16-ц). \~ \~ \~ \~Позивач, незважаючи на його обізнаність про смерть [PERSON] , позовних вимог не змінював, будь яких доказів на підтвердження обгрунтування заявлених вимог та необхідність стягнення заборгованості за договором з спадкоємців [PERSON] до суду не надав. Також ТОВ «ФК «Фангарант Груп» не довело належність [PERSON] за життя рухомого та нерухомого майна, в межах якого його спадкоємці мають нести відповідальність перед кредитором, що не дає суду можливості визначити межі відповідальності спадкоємців за боргами [PERSON] . Процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді справи роз`яснювати необхідність вчинення певних процесуальних дій учасникам (заявлення певних клопотань), оскільки це може призвести до порушення встановленого у статті 6 ЦПК України принципу рівності перед законом і судом, що узгоджується з Правовою позицією Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду згідно з Постановою від 30 травня 2023 року у справі №\~443/1012/1. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ст. 12 ЦПК України). У відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким чином, ТОВ «ФК «Фангарант Груп», як позивач, зобов`язаний довести, що саме відповідачі є спадкоємцями померлого та прийняли після його смерті спадщину. Наявність лише факту заборгованості, при недоведеності визначених у ст. 1281, 1282 ЦК України підстав для настання обов`язку спадкоємців задовольнити вимогу кредитора, не може бути підставою для задоволення позову. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов до висновку у задоволенні позову відмовити. Судові витрати В силу\~ст. 141 ЦПК України, з урахуванням відмови у задоволенні позову, судові витрати по сплаті судового збору слід покласти на позивача.

Outcome: dismissed