Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-22 00:00:00

[INFO] померла тітка позивача [PERSON] . До складу спадщини після її смерті входить, зокрема, житловий будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Позивач є спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] , але з об`єктивних причин пропустив строк для прийняття спадщини, у зв`язку з чим нотаріус відмовив у прийнятті заяви про прийняття спадщини, а тому за захистом прав та інтересів [PERSON] його представник адвокат Солоненко Богдан Миколайович з відповідним позовом 07 квітня 2025 року звернувся до суду. Ухвалою від 08 квітня 2025 року (а.с. 42) відкрито підготовче провадження у справі. Представник позивача у підготовче засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності (а.с. 46-47). Представник відповідача подала до суду заяву про визнання позовних вимог та розгляду справи без участі представника (а.с. 45). З урахуванням положень ч. 1 ст. 198, ч. 3 ст. 211 ЦПК України суд ухвалив про проведення підготовчого засідання за відсутності сторін на підставі наявних у суду матеріалів. Враховуючи обставину, що відповідач визнає позовні вимоги, і таке визнання позовних вимог відповідає закону, не порушує будь-чиї права чи законні інтереси інших осіб, суд вважає за можливе на підставі ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження ухвалити рішення у цій справі. Розглянувши справу, дослідивши та оцінивши наявні у матеріалах справи докази в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позов [PERSON] слід задовольнити, виходячи з наступного: За загальними положеннями про спадкування спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (ст. 1220 ЦК України); право на спадщину виникає в день відкриття спадщини за заповітом або за законом (ст. 1223 ЦК України); спадкоємець, який бажає отримати спадщину, має прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України); для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. 1270 ЦК України). [INFO] в с. Морозівка Могилів-Подільського району Вінницької області пом ерла [PERSON] (а.с. 15). Внаслідок смерті особи відкрилася спадщина (ч. 1 ст. 1220 ЦК України), до складу якої входить, зокрема, житловий будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] (а.с. 32-36). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті (ч. 1 ст. 1223 ЦК України). Відповідно витягу зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 80670154 від 01.04.2025 (а.с. 31), спадкодавець [PERSON] по своїй смерті заповіту не залишала. Одночасно, до позовної заяви додано копію заповіту від 3 серпня 1995 року (а.с. 18), який було складено [PERSON] та відповідно до якого все своє майно вона заповіла своїм синам [PERSON] та [PERSON] , в рівних долях. Спадкоємці за таким заповітом померли до відкриття спадщини: [PERSON] - [INFO] (а.с. 20), [PERSON] - [INFO] (а.с. 23). У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265 ЦК України (ч. 2 ст. 1223 ЦК України). У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення (ст. 1265 ЦК України). З тексту позовної заяви слідує, що, окрім [PERSON] , інших спадкоємців як за законом, так за заповітом, після [PERSON] нема. Рішенням Мурованокуриловецького районного суду від 25 лютого 2025 року, яке набрало законної сили 29 березня 2025 року (а.с. 24-28), позивач довів своє право спадкувати після смерті [PERSON] у п`ятій черзі за законом, як її племінник. Із довідки Мурованокуриловецької селищної ради № 1154 від 18.10.2024 (а.с. 16) слідує, що на день смерті в житловому будинку [ADDRESS] , крім спадкодавця, інших осіб не зареєстровано (а.с. 16). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Частиною 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється шестимісячний строк. Державний нотаріус Мурованокуриловецької державної нотаріальної контори Вінницької області Карасевич О.І. роз`яснив [PERSON] листом № 43/01-16 від 01.04.2025 (а.с. 29) про неможливість вчинення нотаріальної дії через пропущення ним строків, встановлених для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Із позовної заяви та доданих документів слідує, що позивач пропустив встановлений законом строк через те, що перебував на стаціонарному лікуванні та відповідно не зміг звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті його тітки [PERSON] (а.с. 37-38). Ще однією причиною, що перешкоджала [PERSON] вчасно звернутися до нотаріуса, була відсутність документів, якими підтверджується родинний зв`язок між ним та його тіткою [PERSON] . Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини\~визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.\~\~ Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. У даній конкретній справі суд вважає, що вказана позивачем причина пропуску строку звернення до нотаріуса є поважною. Судом встановлено, що ймовірний спадкоємець, який матиме право на спадщину [PERSON] , якщо [PERSON] не прийме її, - Мурованокуриловецька селищна рада - позовні вимоги визнав, і таке визнання відповідає закону, не порушує будь-чиї права чи законні інтереси інших осіб. Тому суд приходить до висновку, що відповідно до ст. 1272 ч. 3 ЦК України [PERSON] можна визначити додатковий строк для звернення в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини, оскільки це відповідатиме принципам законності та пропорційності у здійсненні права власності.

Outcome: approved