Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-14 00:00:00

Позивач звернувся\~до суду\~із позовом,\~в якому\~просить визначити\~йому додатковий\~строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , з дня набрання рішенням суду законної сили. Позов мотивовано тим, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] , який на день смерті був зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] . На день його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка площею 0,2192 га, що розташована по [ADDRESS] , цільове призначення для ведення особистого селянського господарства. За життя [PERSON] залишив заповіт, посвідчений 07.09.2011 секретарем виконкому Махаринецької сільської ради Козятинського району Вінницької області та зареєстрований в реєстрі №124, яким усе своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, у тому числі все те, що буде належати йому на день смерті і на що він матиме право за законом заповів позивачу, [PERSON] . Заповіт не змінено та не скасовано. [INFO] мати позивача [PERSON] померла. Спадкоємців, які б мали право на обов`язкову частку у спадщині, відповідно до ст.1241 ЦК України, немає. З метою оформлення прав на спадкове майно позивач звернувся до приватного нотаріуса Хмільницького районного нотаріального округу, яка йому роз`яснила, що ним пропущено визначений законом строк для прийняття спадщини. Представник позивача зазначає, що позивач не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у зв`язку зі змінами у законодавстві. Так, п. 3 постанови Кабінету Міністрів України № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 передбачалося, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Разом з тим, постановою Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 №719 до п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» були внесені зміни, відповідно до яких перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Однак 25.01.2023 Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив такий висновок, що п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню. Вважає, що позивач пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини із поважних причин, у зв`язку з чим вимушений звернутись до суду із вказаним позовом. Ухвалою суду від 18.02.2025 у справі відкрито загальне позовне провадження. Ухвалою суду від 11.03.2025 закрито підготовче провадження. У судове засідання позивач та його представник не з`явилися, представник позивача адвокат Юрченко І.О. надала до суду заяву, в якій позов підтримала, просила розгляд справи провести без їх участі. У судове засідання представник відповідача Козятинської міської ради не з`явився, надав до суду заяву, в якій позов визнає в повному обсязі, просить розгляд справи провести без участі представника відповідача. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до такого висновку. Судом встановлено, що 10. [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 14.03.2022 Козятинським відділом ДРАЦСу у Хмільницькому районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). 10. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 11.06.2019 виконавчим комітетом Махаринецької сільської ради Козятинського району Вінницької області. Згідно з копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 22.11.1956 батьками позивача [PERSON] записано [PERSON] та [PERSON] . Спадкодавець на випадок своєї смерті залишив заповіт, посвідчений 07.09.2011 секретарем виконкому Махаринецької сільської ради Козятинського району Вінницької області та зареєстрований в реєстрі за №124, відповідно до умов якого [PERSON] заповів [PERSON] усе своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, у тому числі все те, що буде належати йому на день смерті і на що він матиме право за законом. Відповідно до копії Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯИ №515184 від 15.12.2009, виданого на підставі рішення 16 сесії 4 скликання Махаринецької сільської ради від 10.08.2005, [PERSON] передано у приватну власність земельну ділянку площею 0,2192 га, що розташована по [ADDRESS] , цільове призначення для ведення особистого селянського господарства. Згідно довідки №203 від 20.11.2024, виданої старостою Махаринецького старостинського округу, [PERSON] , який помер [INFO] , дійсно був зареєстрований та проживав на день смерті за адресою: [ADDRESS] . На день смерті [PERSON] за даною адресою проживав один. 03.12.2024 приватним нотаріусом Хмільницького районного нотаріального округу Безбахом\~ Ю.А. позивачу надано роз`яснення про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з відсутністю у нього факту прийняття спадщини. Із інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №79399142 від 03.12.2024 вбачається, що інформація про підготовку до видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , дата смерті [INFO] , у спадковому реєстрі відсутня. Позивач, будучи спадкоємцем за заповітом майна [PERSON] , має намір прийняти спадщину після його смерті, проте не може скористатись своїм правом, оскільки своєчасно не подав заяву про прийняття спадщини до нотаріуса. За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином,\~право на\~спадщину виникає\~з моменту\~її відкриття,\~і закон\~зобов`язує спадкоємця,\~який постійно\~не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. В Україні відповідно до Указу Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану», затвердженого Верховною Радою України 24.02.2022, по всій території України введено воєнний стан, у зв`язку із військовою агресією російської федерації проти України, який в подальшому неодноразово продовжувався. 28.02.2022 Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». З 29.06.2022 діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану». Так, п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Разом з тим, Верховний Суд у постанові від 25.01.2023 у справі №676/47/21 зробив висновок щодо застосування п. 3 постанови Кабінету Міністрів України №164: «З урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що: правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті 1270, 1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (частина друга статті 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України); законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини; пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню». Таким чином, відповідно висловленої позиції Верховного Суду у подібних правовідносинах, строк для прийняття спадщини визначається, згідно положень ЦК України. У постанові від 26.07.2021 у справі № 405/7058/19 Верховний Суд зробив висновок, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Статтею 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Враховуючи обставини справи, а також наявність заповіту на користь позивача як спадкоємця майна батька, суд вважає, що [PERSON] пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому йому слід визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, а саме терміном три місяці після набрання рішенням законної сили. Відповідно до ч. 4 ст.\~206\~ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. З урахуванням викладеного вище, а також зважаючи на те, що відповідач визнав позов у повному обсязі, що не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved