Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-20 00:00:00

04.12.2024\~року позивачка\~ [PERSON] \~звернулася до\~суду із\~позовною заявою,\~ до\~Виконкому Криворізької\~міської ради, третя\~особа,\~яка не\~заявляє самостійних\~вимог Виконком\~Саксаганської районної\~у місті\~радипро\~визначення додаткового\~строку на\~прийняття спадщини.\~В якій\~просить визначити\~ [PERSON] \~додатковий строк\~для подання\~заяви про\~прийняття спадщини,\~яка відкрилась\~після смерті\~ [PERSON] ,\~який помер\~ [INFO] ,\~тривалістю 3\~місяці з\~дня набрання\~рішенням законної\~сили. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] . [PERSON] є матір`ю померлого [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження від 01 травня 1979 року серії [NUMBER] . Після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Заявниця [PERSON] звернулася до державного нотаріуса Сьомої Криворізької нотаріальної контори у Дніпропетровській області Грабевник О.В., спадкова справа №360/2024 із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. Згідно ст. 1261 ЦК України [PERSON] , є спадкоємцем першої черги майна померлого сина [PERSON] .. Інших спадкоємців за законом та за заповітом у померлого не має. 12 листопада 2024 року заявниці звернулась з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно після смерті сина [PERSON] та нею отримано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, видану державним нотаріусом Сьомої Криворізької державної нотаріальної контори у Дніпропетровській області Грабевник О.В., у зв`язку з тим, що заявницею було пропущено шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини, та у зв`язку з відсутністю доказів постійного проживання [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається з частини квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що належала померлому на підставі спільної сумісної власності на підставі свідоцтва №С-356. На момент відкриття спадщини 02.04.2023 року заявниця не прийняла спадщину, оскільки 24.02.2022 року відбулася збройна агресія російської федерації проти України, тому просить визнати причини пропуску строку подачі поважними. Визначити [PERSON] додатковий строк на прийняття спадщини тривалістю в три місяці з дня набрання законної сили рішення. Ухвалою Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 05 грудня 2024 року позовну заяву було залишено без руху та надано позивачеві 10-денний строк на усунення недоліків (а.с.27). 10 грудня 2024 року на адресу суду надійшла заява від представника позивача [PERSON] про усунення недоліків (29-33). Ухвалою Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 11.12.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне провадження, із проведенням підготовчого судового засідання (а.с.34-35). Ухвалою суду\~від 24.02.2025\~року закрито\~підготовче провадження по справі з призначенням її до судового розгляду по суті (а.с. 63-64). Позивач та його представник в судове засідання не з`явились, від представника позивача через канцелярію суду надійшла заява, в якій він просив розглянути справу за його та позивача відсутності, без використання засобів аудіо фіксації, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд задовольнити їх. Представник Виконавчого комітету Криворізької міської ради, не з`явилась до зали судового засідання, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. Про причини неявки суд не повідомила. Представник Виконавчого комітету Саксаганської районної у мітсі ради Крістіна Бондаренко надала суду заяву в якій просила судове засідання проводити без їх участі, в прийнятті рішення покладалась на розсуд суду. Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 223 ЦПК України, ч. 2 ст. 247 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність учасників процесу на підставі наявних у справі доказів без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, оскільки сторони були належним чином повідомлені про дату, час і місце цього засідання, однак їх неявка не перешкоджає розгляду справи. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази щодо їх належності, допустимості, достовірності та достатності, надавши їм оцінку в сукупності, дійшов до наступного висновку. Судом встановлено, [INFO] народився [PERSON] , батьком зазначений [PERSON] , а матір`ю вказана [PERSON] згідно свідоцтва про народження [NUMBER] від 01 березня 1979 року, з відповідним актовим записом №293 (а.с.15). Відповідно до свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] від 03.04.2023 року [PERSON] , [INFO] помер [INFO] , свідоцтво видане Криворізьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Криворізькому районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (а.с.14). Згідно свідоцтва про шлюб Серія [NUMBER] [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб 24 лютого 2006 року про, що зроблено відповідний актовий запис №89. Свідоцтво про шлюб видано Саксаганським відділом реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області (а.с.13). Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 12 листопада 2024 року, відповідно до якої відмовлено заявниці [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її сина [PERSON] , померлого [INFO] у зв`язку з тим, що спадкоємцем був пропущений 6-місячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини та запропоновано заявнику звернутися до відповідного суду для встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.16-17). Згідно свідоцтва про право власності на житло від 13.04.2004 року №С-356 орган приватизації Управління житлово-комунального господарства Криворізької міської ради посвідчує, що квартира знаходиться за адресою: [ADDRESS] дійсно належить на праві приватної спільної сумісної власності власності громадянам [PERSON] та [PERSON] (а.с.18). Відповідно до Технічного паспорту на квартиру за адресою [ADDRESS] , квартира спільного заселення розташована на 3 поверсі 3 поверхового будинку та складається з 2 кімнат житловою площею 26,7 кв.м, власником зазначена [PERSON] (а.с.20). Судовим розглядом встановлено, що [PERSON] є єдиним спадкоємцем [PERSON] . Відомості про наявність інших спадкоємців, які б фактично прийняли спадщину та/або могли претендувати на неї, відсутні. Відповідно до ч. 1\~ст. 16 ЦК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно зі\~ст. 1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадщина відкривається\~внаслідок смерті\~особи або\~оголошення її\~померлою.\~Часом відкриття\~спадщини є\~день смерті\~особи (ч.ч.\~1,2 ст. 1220 ЦК України). Частиною першою та другою\~статті 1269 ЦК України\~передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.1\~ст.1270 ЦК України). Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені\~статтею 1272 ЦК України. Відповідно до\~ч.\~1\~ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. ст.\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1\~ст. 1269 ЦК України). Згідно з ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (постанова Верховного Суду від 18 вересня 2019 року по справі № 234/859/16-ц). Вказана позиція підтверджується також роз`ясненнями, наданими в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування». Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Подібний висновок викладений Верховним Судом у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), від 17 березня 2021 року у справі № 638/17145/17 (провадження № 61-17764св20), від 13 квітня 2023 року у справі № 607/13549/21 (провадження № 61-562св23), від 27 квітня 2023 року у справі № 750/13008/21 (провадження № 61-11195св22). Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, він не скористався правом на прийняття спадщини, то немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини (постанови Верховного суду від 17 червня 2020 року у справі № 520/10377/17, провадження № 61-48230св18, від 11 серпня 2021 року у справі № 720/1079/19, провадження № 61-14663св20, від 22 січня 2020 року у справі № 592/18695/18, провадження № 61-13558св19). У постанові від 27 квітня 2023 року у справі № 750/13008/21 (провадження № 61-11195св22) Верховний Суд зазначив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна передусім стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом згаданого шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. При цьому суд враховує також позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 25 січня 2023 року у справі № 676/47/21 (провадження № 61-8014св22) де зазначено, що правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються\~Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті\~1270,\~1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину … а тому пункт 3\~постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану»\~(в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суперечить статтям\~1270,\~1272 ЦК України\~і не підлягає застосуванню. При оцінці встановлених обставин, суд враховує не тільки умови застосування правил ч.3\~ст.1272 ЦК України, але і загальні засади цивільного судочинства та європейські принципи, зокрема, принцип верховенства права з його складовими. Враховуючи вище викладене, з урахуванням наданих позивачем доказів, беручи до уваги, що нічиї законні інтереси рішенням суду порушені не будуть, суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги [PERSON] із визначенням їй додаткового строку тривалістю в три місяці з дня\~набрання рішенням\~законної силидля подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті сина [PERSON] . Вирішуючи питання про розподіл судових витрат відповідно до ст.141 ЦПК України, суд враховує, що позивачем не заявлялася вимога про відшкодування понесених ним витрат по сплаті судового збору та не наводився попередній розрахунок, у зв`язку з чим суд не вбачає підстав для їх стягнення з відповідача.

Outcome: approved