Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-22 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до Кременчуцького районного суду Полтавської області з позовом до Піщанської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області, третя особа: приватний нотаріус Кременчуцького районного нотаріального округу Сапко Ольга Борисівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що [INFO] померла [PERSON] , після смерті якої залишилося спадкове майно, яке складається з житлового будинку з господарськими будівлями, земельної ділянки 0,25 га, для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд та земельної ділянки площею 0,2360 га для ведення особистого селянського господарства, розташованих за адресою: [ADDRESS] . На день смерті з померлою була зареєстрована мати позивача [PERSON] . У вересні 2024 року позивач виявив серед речей померлої заповіт, про існування якого він не знав. Як вбачається із заповіту [PERSON] , [INFO] , усе своє майно, де б воно не було і з чого б не складалося б, заповіла племіннику [PERSON] , [INFO] . Після цього, маючи намір отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом на вищевказане майно, 24 вересня 2024 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Сапко Ольги Борисівни, однак нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлої [PERSON] у зв`язку з пропущеним строком на прийняття спадщини. У зв`язку з вищевикладеним [PERSON] просить суд визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] , [INFO] , строком в 2 місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. Ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 25 листопада 2024 року було прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом [PERSON] до Піщанської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області, третя особа: приватний нотаріус Кременчуцького районного нотаріального округу Сапко Ольга Борисівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Витребувано у Приватного нотаріуса Кременчуцького районного нотаріального округу Сапко Ольги Борисівни належним чином завірену копію спадкової справи №53/2024, відкритої після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 04 лютого 2025 року закрито підготовче провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до Піщанської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області, третя особа: приватний нотаріус Кременчуцького районного нотаріального округу Сапко Ольга Борисівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та призначено до судового розгляду. Позивач [PERSON] у судовому засіданні підтримав позовні вимоги та пояснив, що [PERSON] його рідна тітка та рідна сестра його батька, яка проживала разом із родиною його батька. Після смерті батька, який помер в 1990 році, він відмовився від спадщини, яка залишилася після смерті батька на користь своєї тітки [PERSON] , яка з того часу залишилась проживати із матір`ю позивача [PERSON] в належному [PERSON] будинку. Навідуючись до тітки, позивач піклувався та доглядав за нею, а після її смерті, [INFO] , він займався її похованням. Інших спадкоємців, чоловіка чи дітей, у його тітки не було. Приблизно через рік після її смерті, розбираючи речі померлої, [PERSON] знайшов заповіт. Після чого він звернувся до нотаріуса, який повідомив, що для прийняття спадщини строк пропущений. Позивач зазначив, що він не був обізнаний про необхідність оформлення спадщини у строк 6 місяців. Відповідач Піщанська сільська рада Кременчуцького району в судове засідання уповноваженого представника до суду не направили, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи. Третя особа Приватний нотаріус Кременчуцького районного нотаріального округу Сапко Ольга Борисівна в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлялася належним чином, надала в провадження суду заяву про розгляд справи за її відсутності. Суд, заслухавши пояснення позивача, дослідивши надані докази, приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що 27 листопада 2008 року [PERSON] склала заповіт, посвідчений секретарем Майбородівської сільської ради Фурмановою Л.М., згідно якого все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося, заповідає племіннику [PERSON] . [PERSON] була власницею житлового будинку з господарськими будівлями, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Загальна площа житлового будинку 55,2 кв.м.; житлова площа 39,3 кв.м, що підтверджується копією свідоцтва про права власності на нерухоме майно серії [NUMBER] від 20.11.2008 року (а.с.10). У відповідності до копії Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯЛ № 452193, [PERSON] належала земельна ділянка для ведення особистого селянського господарства площею 0,2360 га, кадастровий номер 5322482203:03:003:0026, яка розташована за адресою: [ADDRESS] (а.с.12). Також, [PERSON] належала земельна ділянка для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд площею 0,2500 га, кадастровий номер 5322482203:03:003:0027, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯЛ № 452192 (а.с.13). [INFO] [PERSON] , [INFO] , померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с.7). З довідки про реєстрацію/останнє місце проживання спадкодавця (довідка для оформлення спадщини) виконавчого комітету Піщанської сільської ради № 10-11.2/149 від 20.09.2024 року вбачається, що [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , до дня смерті була зареєстрована, проживала і померла в [ADDRESS] . З померлою на день смерті була зареєстрована [PERSON] . Згідно статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Судом в ході розгляду справи було витребувано матеріали спадкової справи №53/2024, відкритої після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Відповідно до наданої копії спадкової справи, зокрема Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №78465436, спадкова справа №53/2024 стосовно спадкодавця [PERSON] , яка померла [INFO] , була заведена 24 вересня 2024 року приватним нотаріусом Сапко О.Б. за заявою [PERSON] (а.с.36, 41 з/б). Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 78464000 від 24.09.2024 року, наявний чинний заповіт [PERSON] , [INFO] , від 27 листопада 2008 року, посвідчений у Майбородівській сільській раді Кременчуцького району Полтавської області, номер у спадковому реєстрі №73021260 (а.с.40-41). З постанови приватного нотаріуса Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Сапко О.Б. від 24 вересня 2024 року вбачається, що [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно, яке складається з: житлового будинку з господарськими будівлями, земельної ділянки 0,25 га, для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд та земельної ділянки площею 0,2360 га для ведення особистого селянського господарства, розташованих за адресою: [ADDRESS] , яке належало [PERSON] , яка померла [INFO] . У постанові зазначено, що 24 вересня 2024 року [PERSON] звернувся із заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] , яка на день смерті проживала та була зареєстрована в [ADDRESS] . У своїй заяві [PERSON] зазначив, що він є спадкоємцем усього майна померлої, відповідно до заповіту посвідченого 27 листопада 2008 року [PERSON] , секретарем Майбородівської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області за р.№ 212, але [PERSON] заяву про прийняття спадщини в установлений законом шестимісячний строк до нотаріуса не подав. У зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини нотаріусом було відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом (а.с.16). Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного чи оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку. Згідно зі\~статтею 1258 ЦК України\~спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених\~статтею 1259 цього Кодексу. Відповідно до ч.\~ст. 1265 ЦК України\~у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. З матеріалів справи вбачається, що позивач є спадкоємцем п`ятої черги за законом після смерті своєї тітки [PERSON] . Судом встановлено, що позивач і з дня відкриття спадщини до закінчення встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, до нотаріальної контори не звертався, хоча повинен був подати до нотаріальної контори заяву про таке бажання, проте він цього не зробив, пославшись на те, що не був обізнаний про наявність заповіту та в судовому засіданні вказав, що не був обізнаний про необхідність оформлення спадщини у шестимісячний строк. Жодних об`єктивних, непереборних перешкод для звернення із заявою про прийняття спадщини позивач не навів. Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, брак коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Подібні висновки викладені Верховним Судом у постановах від 17 березня 2021 року у справі № 638/17145/17, від 22 березня 2023 року у справі № 361/8259/18 та багатьох інших. Зазначене свідчить про те, що\~незалежно від обізнаності позивач про існування заповіту, він як спадкоємець п`ятої черги спадкування за законом, усвідомлюючи, що у померлої тітки [PERSON] немає інших спадкоємців, мав право у шестимісячний строк з дня відкриття спадщини звернутися із заявою про прийняття спадщини як спадкоємець за законом. Факт усвідомлення спадкоємцем кожної наступної черги спадкоємців за законом (у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, закликаних до спадкування), який не знав про існування заповіту, наявності в нього права на спадкування та невчинення ним неодмінних активних дій щодо встановлення спадкової маси і прийняття спадщини не свідчить про виникнення в нього об`єктивних обставин, які унеможливили або істотно ускладнили йому своєчасне звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у передбачений\~ЦК України\~строк у зв`язку з його необізнаністю про існування заповіту, складеного на його ім`я. Сам факт відмови нотаріуса, за цих обставин, у видачі спадкоємцю свідоцтва про право на спадщину не порушує принцип свободи заповіту. Після закінчення строку, передбаченого\~ЦК України\~для подання заяви про прийняття спадщини, право спадкоємця на прийняття/відмову від прийняття спадщини є реалізованим, а його результат не підлягає зміні у зв`язку з обставинами, які залежали від самого спадкоємця, до яких, зокрема, входить пасивна поведінка спадкоємця, який усвідомлює чи повинен усвідомлювати (у зв`язку зі своєю спорідненістю зі спадкодавцем та відсутністю спадкоємців попередньої черги, закликаних до спадкування) наявність в нього права на спадкування. Зазначений висновок відповідає правовому висновку викладеному у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2024 року у справі № 686/5757/23. Статтею 263\~ЦПК\~України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Відповідно до частини третьої статті 12, частин першої, п`ятої, шостої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Обов`язок доведення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини покладається на спадкоємця, який пропустив цей строк. З огляду на викладене, суд вважає, що не є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини необізнаність позивача про наявність заповіту за умови наявності в нього права на спадкування за законом після померлої тітки [PERSON] , та юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, оскільки самі по собі ці обставини, без встановлення інших об`єктивних обставин, не свідчать про поважність пропуску спадкоємцем цього строку. У зв`язку з викладеним вище, суд, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів доходить висновку, що позивачем не доведено й матеріали справи не містять належних та допустимих доказів на підтвердження поважності пропуску такого строку, а зазначені позивачем причини пропуску строку не пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Таким чином, оскільки підстави, на які посилається позивач, з урахуванням зазначених норм права та релевантної практики Верховного Суду, не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд дійшов висновку про відсутність підстав для визначення [PERSON] додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . На підставі викладеного,

Outcome: dismissed