Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-24 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача; заяви, клопотання учасників справи ; інші процесуальні дії у справі До Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. В обгрунтування позовних вимог [PERSON] зазначив, що 26 листопада 2005 року між ним та відповідачкою Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Куп`янську реєстраційної служби Куп`янського міськрайонного управління юстиції Харківської області було зареєстровано шлюб за актовим записом № 384. Подружжя має спільну дитину: [PERSON] , [INFO] , яка проживає разом з матір`ю.\~ \~\~ Позивач зазначив, що спільне життя з відповідачкою не склалось, подальше спільне життя і збереження шлюбу стало неможливим внаслідок різних поглядів на подружнє життя та суперечить його інтересам. Шлюбні стосунки між ним та відповідачкою припинені, позивач не має бажання їх відновлювати, спільного господарства подружжя не веде, примирення між ним та [PERSON] є неможливим. З огляду на викладені вище обставини, ураховуючи положення статей 24, 110 та 112 Сімейного кодексу України, позивач просив розірвати шлюб між ним та відповідачкою, зареєстрований 26 листопада 2005 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Куп`янську реєстраційної служби Куп`янського міськрайонного управління юстиції Харківської області; судові витрати покласти на відповідачку.\~\~ Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 03 січня 2025 року відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін у відкритому судовому засіданні на 23 січня 2025 року. У позовній заяві позивач просив розгляд справи здійснити без його участі; зазначив, що не заперечує проти ухвалення судом заочного рішення. Додатково надав до канцелярії суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Відповідачка у судове засідання, призначене на 23 січня 2025 року, не з`явилась, клопотань/заяв від неї до суду не надходило, відзив на позовну заяву не надходив. Оскільки відомості про належне повідомлення відповідачки про дату та час судового розгляду були відсутні, суду була невідома її правова позиція, судове засідання було відкладено на 03 березня 2025 року об 11:00 годині. У судове засідання 03 березня 2025 року [PERSON] повторно не з`явилась, заяв/клопотань від неї не надходило, відзив на позовну заяву не надходив. З метою дотримання принципів рівності учасників процесу, забезпечення доступу сторін до правосуддя, судом було відкладено судове засідання на 25 квітня 2025 року. Відповідачка у судове засідання 25 квітня 2025 року повторно не з`явилась, про час та місце його проведення повідомлялась належним чином шляхом направлення процесуальних документів засобами поштового зв`язку за зареєстрованим місцем проживання та шляхом розміщення оголошення про виклик на офіційному веб-сайті судової влади України. Причини неявки суду не повідомила, своїм правом на подання відзиву на позовну заяву не скористалась. За загальним правилом частини першої\~статті 223 Цивільного процесуального кодексу України\~неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому, відповідно до частини четвертої статті 223 Цивільного процесуального кодексу України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Частиною першою статті 6\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 даної Конвенції. При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини. Суд, у зв`язку з неявкою відповідачки, повідомленої належним чином, у судові засідання, призначені на 23 січня 2025 року, 03 березня 2025 року та 25 квітня 2025 року, не повідомлення нею про поважність причин своєї неявки, ураховуючи відсутність відзиву на позовну заяву та згоду позивача на проведення заочного розгляду справи, постановив ухвалу про заочний розгляд справи за наявними у ній матеріалами. Інших процесуальних дій у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову тощо) не вчинялось. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини Судом встановлено, що згідно із свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , між [PERSON] та [PERSON] 26 листопада 2005 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Куп`янську реєстраційної служби Куп`янського міськрайонного управління юстиції Харківської області було укладено шлюб, актовий запис № 384.\~\~ \~\~ Від шлюбу подружжя має неповнолітню дитину: [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим 03 грудня 2024 року Берестинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Берестинському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції.\~\~ \~\~ Відповідно до статті 51\~Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.\~\~ \~\~ Відповідно до пункту 10) Постанови Пленуму Верховного суду України № 11 від 21.12.2007 року «Про практику застосування судами про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що їх подальше спільне життя подружжя, збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.\~\~ \~\~ Згідно з частиною першою статті 24\~Сімейного кодексу\~України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.\~\~ \~\~ Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10.12.1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.\~\~ \~\~ Відповідно до частини першої статті 55\~Сімейного кодексу\~України дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги.\~\~ \~\~ Положеннями частини третьої та четвертої статті 56\~Сімейного кодексу\~України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.\~\~ \~\~ Частиною третьою статті 105\~Сімейного кодексу\~України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя, на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.\~\~ Відповідно до частини першої статті 110\~Сімейного кодексу\~України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.\~\~ \~\~ Згідно із статтею 112\~Сімейного кодексу\~України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.\~\~ \~\~ При цьому, суд ураховує правову позицію Верховного Суду за № 61-8206св19 від 03.12.2020 відповідно до якої суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо.\~\~ \~\~ Отже, судом встановлено, що фактичні шлюбні відносини між позивачем та відповідачкою давно припинені, проживають вони окремо, між ними втрачено почуття взаємної любові, поваги, взаємодопомоги та підтримки, тому подальше збереження шлюбу суперечитиме їх інтересам. Спору про поділ майна подружжя та місця проживання спільної неповнолітньої дитини між сторонами у справі немає.\~ \~\~ Ураховуючи викладене, суд уважає, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню, і шлюб, зареєстрований між ним та [PERSON] 26 листопада 2005 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Куп`янську реєстраційної служби Куп`янського міськрайонного управління юстиції Харківської області, підлягає розірванню з підстав неможливості подальшого спільного життя подружжя і збереження сім`ї.\~\~ \~\~ Відповідно до статті 113\~Сімейного кодексу\~України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.\~\~ \~\~ Зміна шлюбного прізвища на дошлюбне залежить лише від волевиявлення особи, яка змінила своє дошлюбне прізвище на шлюбне, та не може залежати від бажання іншого з подружжя. У зв`язку з тим, що відповідач не виявив бажання після розірвання шлюбу повернути дошлюбне прізвище, суд залишає йому прізвище, що було у шлюбі - « [PERSON] ».\~\~ Відповідно до частини першої статті 134\~Цивільного процесуального\~кодексу України разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.\~ Згідно з частиною першою статті 133\~Цивільного процесуального\~кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. \~ Відповідно до частини першої статті 141 Цивільного процесуального кодексу України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.\~ Як убачається з матеріалів позовної заяви, позивачем заявлено попередній (орієнтовний) розрахунок суми понесених ним судових витрат, що складається з суми сплаченого судового збору.\~ Ураховуючи той факт, що позовні вимоги [PERSON] задоволено в повному обсязі, суд дійшов висновку про необхідність стягнути з відповідачки на його користь суму судового збору у розмірі 1211,20 гривень, згідно з квитанцією до платіжної інструкції на переказ готівки № 0.0.4076646515.1 від 18.12.2024. Докази в підтвердження наявності інших судових витрат в матеріалах справи відсутні. \~ Підстави для негайного виконання рішення відсутні.\~\~ Заходи забезпечення позову не застосовувалися.\~\~ \~\~

Outcome: approved