Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-24 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог 05.03.2024 позивачка звернулась до суду з позовом до [PERSON] про поділ житлового будинку в натурі та встановлення порядку користування земельною ділянкою. Позовні вимоги мотивовані тим, що вона на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 29 грудня 2016 року набула право власності на 69/100 часток житлового будинку у [ADDRESS] . Ще за життя [PERSON] подарував відповідачці [PERSON] 31/100 частку вказаного житлового будинку. Позивачціз відповідачкою, як двом співвласникам, на праві спільної часткової власності належить спірне домоволодіння, яке має два ізольовані виходи та фактично вже розподілене між ними згідно належних їм часток.Також є можливим встановлення порядку користування земельною ділянкою між нею та відповідачем. На підставі вищевикладеного, позивач просить суд поділити в натурі між нею та [PERSON] належний їм на праві спільної часткової власності житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, визнавши за кожною право приватної власності на поділені частини будинку та господарські будівлі і споруди,\~припинити право\~спільної часткової\~власності на\~житловий будинок та встановити порядок користування земельною ділянкою за адресою: [ADDRESS] , що перебуває у спільному користуванні. Процесуальні дії у справі Ухвалою від 21.03.2024 позов прийнято до розгляду та відкрито провадження, визначено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче судове засідання призначено на 12 годину 17.04.2024. Ухвалою суду від 17.04.2024 призначено по справі судову будівельно-технічну та судову земельно-технічну експертизи, виконання якої доручено експертам Центру будівельних та земельних експертиз (10014, м. Житомир, вул. Миколи Лисенка, 16, офіс 6), провадження у справі було зупинено, матеріали справи направлено у розпорядження експертів. 06.12.2024 на адресу Малинського районного суду Житомирської області надійшли матеріали, надані на дослідження, та висновок експертів за результатами проведення комісійної судової будівельно-технічної, оціночно-будівельної та земельно-технічної експертизи від 02.12.2024 №783/12-2024. Ухвалою від 10.12.2024 провадження у справі відновлено, призначено підготовче судове засідання на 12 годину 16.01.2025, яке за заявою відповідача було відкладено на 12 годину 12.02.2025, та 12 годину 12.03.2025, надано сторонам час для укладення мирової угоди. 11.04.2024 та 06.02.2025 надійшов відзив на позов. 10.03.2025 від позивача до суду надійшов проект мирової угоди, разом із проектом заяви сторін про затвердження мирової угоди та закриття провадження по справі. Ухвалою суду від 12.03.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 09 годину 15.04.2025. У судове засідання 25.04.2025 учасники не з`явились. Суд відповідно до ст. 247\~ЦПК\~України розглядає справу у судовому засіданні за відсутності позивача і відповідача без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Позиція позивача У судовому засіданні позивачка позов підтримала в повному обсязі, просила його задовольнити з підстав, визначених у позові. Просила поділити будинок по варіанту №1, запропонованому експертами у висновку за результатами проведення комісійної судової будівельно-технічної, оціночно-будівельної та земельно-технічної експертизи. Судові витрати не розподіляти, згодна нести їх самостійно. Позиція відповідача Відповідачка в судовому засіданні зазначила, що не заперечує проти позову. Запропоновану мирову угоду не читала, бо вона їй не потрібна. Земельна ділянка не приватизована, а тому експерти не мають права визначати розмір земельної ділянки, який має бути виділений кожному із сторін. Погоджується на те, щоб їй було виділено у користування розмір земельної ділянки згідно з її часткою у праві власності на будинок. Встановлені судом обставини Згідно зі свідоцтвом про право на спадщину за заповітом від 09.12.2016 [PERSON] успадкувала 69/100 часток житлового будинку з відповідними господарським будівлями за [ADDRESS] (т.1 а.с.13-14). Згідно з договором дарування частини домоволодіння, 29 грудня 2005 року [PERSON] подарував [PERSON] 31/100 частину домоволодіння, що знаходиться по [ADDRESS] . За заявою власника відчужилися приміщення 2-3 площею 8,9 кв.м., 2-4 16,9 кв.м., 2-5 18,3 кв.м, сіни - а, сарай Б, огорожі, загальною площею 48,7 кв.м, житловою 18,3 кв.м, що становить 31/100 частини від домоволодіння (т.1 а.с.18-19). Наказом №1882/5 від 26.05.2021 Міністерства юстиції України скасовано рішення від 03.09.2019 №48503922, прийняте приватним нотаріусом Малинського районного нотаріального округу Житомирської області Сотніченко Іриною Василівною, в частині внесення змін до розділу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №1138354318109 на підставі висновку колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора від 22.04.2021 (т. 1 а.с.20-25). З копії технічного паспорта, виданого [PERSON] , [INFO] на житловий будинок по [ADDRESS] вбачається, що будинок складається з двох квартир. Загальна площа квартири [ADDRESS] становить 59,9 кв. м, житлова 37,2 кв.м; загальна площа квартири [ADDRESS] становить 48,7 кв.м, житлова 18,3 кв.м. Всього по будинку площа становить 108,6\~кв.м,\~житлова \~55,5\~кв.м (т.1 а.с.32-36). За технічним паспортом, виданим [PERSON] 31.08.2017 на житловий будинок по [ADDRESS] , загальна площа житлового будинку вже становить 134,8 кв. м, житлова - 82,0 кв. м (т.1 а.с.26-30). Станом на 27.02.2024 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно об`єкт нерухомого майна житловий будинок за адресою [ADDRESS] значився із загальною площею 108, 6 кв.м, житловою 55,5 кв.м (т.1 а.с. 15-17). Відповідно до висновку про вартість майна, оціночна вартість домоволодіння, до складу якого входять житловий будинок , загальною площею 108,6 кв.м, житлова площа 55,5 кв.м, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , станом на 27.02.2024 становить 391667 грн, вартість 69/100 частини домоволодіння становить 216043 грн (т.1 а.с.38-53). Згідно з висновком експертів за результатами проведення комісійної судової будівельно-технічної, оціночно-будівельної та земельно-технічної експертизи № 783/12-2024 від 02.12.2024 запропоновано варіант поділу житлового будинку по [ADDRESS] . Співвласникам пропонується надати приміщення, які є фактично ізольованими та не потребують виконання додаткових будівельних робіт для їх ізольованого користування, в тому числі втручання в несучі конструкції елементів будинку та інженерні системи загального користування, що не потребує отримання дозвільних документів, і відповідає фактичному порядку користування приміщеннями житлового будинку. Поділ можливий при відступі від ідеальних часток в одиницях площі будинку: для позивача на 15 кв.м менше, а для відповідача на 15 кв.м більше; в одиницях ринкової вартості: для позивача на 14 грн більше, для відповідача на 14 грн менше. Під час проведення експертизи встановлено, що площа житлового будинку в період з 2005 року по 2024 рік змінилась, при цьому висновок складений з врахуванням часток співвласників, визначених без врахування самочинного будівництва, здійсненого відповідачем. За результатами візуально-інструментального обстеження земельної ділянки встановлено, що по периметру будинковолодіння наявна огорожа, по якій з урахуванням меж, сформованих сусідніми земельними ділянками, визначено фактичну площу земельної ділянки, що становить 0,2478 га. Зіставляючи частки співвласників в одиницях площі, конфігурацію земельної ділянки, вимоги нормативних актів, експерти прийшли до висновку, що здійснити встановлення порядку користування земельною ділянкою відповідно до вимог нормативно-правових актів та часток співвласників є можливим та запропонували два варіанти (т.2 а.с.2-37). Оцінка аргументів сторін та норми права, застосовані судом Між сторонами виник спір щодо поділу майна, яке належить сторонам на праві спільної часткової власності та встановлення порядку користування земельною ділянкою. Стаття 321 Цивільного кодексу України\~закріплює конституційний принцип непорушності права власності, передбачений\~ст. 41 Конституції України. Право власності є недоторканним, власник може бути позбавлений або обмежений у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Поняття, зміст права власності та його здійснення закріплено у ст.\~316,\~317,\~319 ЦК України, аналіз яких свідчить, що право власності має абсолютний характер, його зміст становлять правомочності власника з володіння, користування і розпорядження належним йому майном. Забезпечуючи всім власникам рівні умови здійснення своїх прав, держава гарантує власнику захист від порушень його права власності з боку будь-яких осіб. Володіння та розпорядження об`єктом спільної власності (часткової чи сумісної) має свої особливості. Згідно із\~ст. 355 ЦК України\~майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно), тобто право спільної власності - це право власності кількох суб`єктів на один об`єкт. Відповідно до\~статті 356 ЦК України\~власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Згідно із ч. 1, 2\~ст. 358 ЦК України\~право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Частиною 3\~ст. 358 ЦК України\~передбачено, що кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Згідно із ч. 1, 2\~ст. 367 ЦК України\~майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділено в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Отже, при поділі майно, що знаходиться в спільній частковій власності, поділяється між усіма співвласниками, і правовідносини спільної часткової власності припиняються. При цьому слід ураховувати, що після поділу майна, що є у спільній частковій власності, кожному із співвласників має бути визначена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні\~ст. 181 ЦК України. Верховний Суд у постанові від 31.01.2024 у справі № 607/4891/15-ц зазначив, що визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Завданням суду при розгляді такої категорії справ є встановлення можливості поділу об`єкта нерухомості, що перебуває в спільній частковій власності, який буде відповідати вимогам, що передбачені будівельними нормами та правилами, коли кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників (постанова Верховного Суду від 28.10.2020 у справі № 2114/2-3819/11). Поділ нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Якщо поділ (виділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Такий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 23.10.2019 у справі №2-413/11, від 10.05.2023 у справі №404/7307/14, від 13.07.2023 у справі № 583/2924/20. За змістом частини першої\~статті 376 ЦК України\~самочинним вважається будівництво житлового будинку, будівлі, споруди, іншого нерухомого майна, якщо вони збудовані на земельній ділянці, що не була відведена особі, яка здійснює будівництво; або відведена не для цієї мети; або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту; або з істотним порушенням будівельних норм і правил. За змістом\~статей\~316,\~317 ЦК України\~право власності - це право особи володіти, користуватися та розпоряджатися своїм майном на свій розсуд, але в межах, передбачених законом, здійснення особою самочинного будівництва відповідно до частини другої\~статті 376 цього Кодексу\~не породжує в неї права власності на таке майно, таким чином виключає це майно із цивільного обороту. Отже, самочинно збудоване нерухоме майно не може бути предметом поділу (виділу) згідно з нормами статей\~364,\~367 ЦК України. Суд враховує, що відповідач здійснила самочинне будівництво прибудови до будинку, який перебуває у спільній частковій власності. Зазначена прибудова згідно з висновком експертів здійснена до частини будинку, яка перебуває у користуванні відповідача, та на права позивача не впливає. Згідно з ч. 4 ст. 357 ЦК України співвласник житлового будинку, іншої будівлі, споруди може зробити у встановленому законом порядку за свій рахунок добудову (прибудову) без згоди інших співвласників, якщо це не порушує їхніх прав. Така добудова (прибудова) є власністю співвласника, який її зробив, і не змінює розміру часток співвласників у праві спільної часткової власності. Експертний висновок складений з врахуванням часток співвласників, визначених без врахування самочинного будівництва, здійсненого відповідачем, а тому суд вважає за можливе провести поділ спільного майна сторін, без врахування самочинного будівництва, здійсненого відповідачем, на підставі даних технічної інвентаризації домоволодіння від 19.10.2005. На переконання суду, варіант поділу домоволодіння, запропонований експертами Центру будівельних та земельних експертиз за результатами проведення комісійної судової будівельно-технічної, оціночно-будівельної та земельно-технічної експертизи № 783/12-2024 від 02.12.2024, відповідає найбільш ефективному використанню нерухомого майна сторонами, найменшому відхиленню від ідеальних часток співвласників, такий поділ надає можливість користування кожному із співвласників своєю частиною будинку окремо та не потребує додаткових будівельних робіт для ізольованого користування. Відхилення від ідеальних часток у одиницях площі становить 15 кв. м на користь відповідача, однак запропонований порядок поділу відповідає фактичному порядку використання частин будинку співвласниками та у одиницях вартості становить різницю всього 14 грн на користь позивача, у зв`язку з чим, суд вважає за можливе не визначати компенсацію вартості для відповідача, оскільки різниця у вартості фактично компенсована у одиницях площі на користь відповідача. Щодо визначення порядку користування земельною ділянкою. Статтею 377 ЦК України\~встановлено, що до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача). Аналогічні положення закріплені і в ч. 2\~ст.\~1225\~ЦК України - до спадкоємців житлового будинку, інших будівель та споруд переходить право власності або право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені. Частиною 4 ст. 120 3К України визначено, що у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди. Пунктом 21\~Постанови № 7 Пленуму верховного Суду України від 16.04.2004\~(із змінами та доповненнями) «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ» передбачено, якщо до вирішення судом спору між співвласниками жилого будинку розмір часток у спільній власності на земельну ділянку, на якій розташовані будинок, господарські будівлі та споруди, не визначався або вона перебувала у користуванні співвласників і ними не було досягнуто угоди про порядок користування нею, суду при визначенні частини спільної ділянки, право на користування якою має позивач (позивачі), слід виходити з розміру його (їх) частки у вартості будинку, господарських будівель та споруд на час перетворення спільної сумісної власності на спільну часткову чи на час виникнення останньої. У постанові Верховного Суду України від 01.11.2017 у справі № 6- 2454ц16 зроблено висновок, що при вирішенні спору, визначаючи варіанти користування земельною ділянкою, суд повинен виходити з розміру часток кожного зі співвласників на нерухоме майно, наявності порядку користування земельною ділянкою, погодженого власниками або визначеного на підставі відповідного договору, оформленого у встановленому законом порядку. Якщо суд установить, що співвласники визначили порядок користування й розпорядження земельною ділянкою, для зміни якого підстав немає, то він ухвалює рішення про встановлення саме такого порядку. Якщо ж погодженого або встановленого порядку користування земельною ділянкою немає, то суд установлює порядок користування земельною ділянкою з дотриманням часток кожного співвласника у нерухомому майні та забезпеченням вільного користування кожним зі співвласників належним йому майном. Зважаючина відсутність погодженого сторонами або встановленого порядку користування земельною ділянкою, суд вважає за доцільне визначити порядок користування земельною ділянкою площею 0,2478 га відповідно до варіанту № 1 висновку експертів за результатами проведення комісійної судової будівельно-технічної, оціночно-будівельної та земельно-технічної експертизи № 783/12-2024 від 02.12.2024, який відповідатиме частці кожного співвласника у нерухомому майні та забезпечуватиме вільне користування кожним зі співвласників належним йому майном. Розподіл судових витрат Судові витрати не підлягають стягненню з відповідача, оскільки позивач згоден нести судові витрати самостійно.

Outcome: approved