Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-15 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до відповідачів про відшкодування матеріальних збитків. У своїй позовній заяві посилалась на те, що вона є власником автомобіля «RENAULT MEGANE», 2008 року випуску, реєстраційний номер [NUMBER] . 19.07.2024 року за адресою: [ADDRESS] , протягом ночі на вказаний автомобіль впало дерево, що зафіксовано ВП № 1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області відповідно до талону-повідомлення єдиного обліку № 11365 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію. Згідно звіту про оцінку майна, складеного суб`єктом оціночної діяльності ФОП [PERSON] від 30.07.2024 року, вартість матеріального збитку з урахуванням ПДВ на запасні частини складає 34 320,00 грн. Згідно даних публічної кадастрової карти https://kadastrova-karta.com/ за адресою: [ADDRESS] , відсутній кадастровий номер земельної ділянки, отже це землі комунальної власності, його власником є територіальна громада міста, дана інформація є загальнодоступною. Відповідачів повідомляли про наявність аварійних дерев у подвір`ї, що підтверджується листом-відповіддю Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради від 16.06.2023р за вих.№ 0106022- 03/990. Відповідно до якого УЖКГ надано доручення КП «Декоративні культури» провести відповідні роботи по видаленню 6-и дерев та обрізанню аварійних гілок. Вказане доручення виконано не було, внаслідок чого 19.07.2024 року було пошкоджено автомобіль. У зв`язку з пошкодженням належного їй майна позивач понесла збитки: майновий збиток від пошкодження автомобіля - 34320,00 грн, витрати на проведення оцінки майна - 5200,00 грн, поштові витрати - 270,00 грн, а всього - 39 790,00 грн. Тому позивач просила суд стягнути солідарно з відповідачів на користь [PERSON] матеріальні збитки в розмірі 39790,00 грн. та судові витрати у розмірі 1211,20 гривень. Ухвалою судді Київського районного суду м.Полтави від 16 жовтня 2024 року відкрито провадження за вказаною позовною заявою, справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Цією ж ухвалою Полтавську міську раду залучено до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору (а.с. 64). Ухвалою суду від 28 лютого 2025 року задоволено клопотання представника позивача та залучено Полтавську міську раду до участі у справі №552/7130/24 за позовом [PERSON] до\~Управління житлово-комунального\~господарства виконавчого\~комітету Полтавської\~міської ради\~про відшкодування\~матеріальних збитків в якості співвідповідача (а.с. 125). Ухвалою суду від 25 березня 2025 року до участі у справі в якості співвідповідача за клопотанням представника позивача також залучено Комунальне підприємство «Декоративні культури» (а.с. 165). Ухвалою суду від 04.12.2024 року частково задоволено клопотання відповідача Управління житлово-комунального\~господарства про витребування доказів щодо власника земельної ділянки (а.с. 87-92). Відповідач Управління житлово-комунального господарства Виконавчого комітету Полтавської міської ради надав відзив на позов, у якому проти позовних вимог заперечив (а.с. 76-80). У відзиві зазначив, що будівля та земельна ділянка за адресою: [ADDRESS] знаходиться у власності відповідного органу державної влади. Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради не є балансоутримувачем території, на якій відбулося падіння дерева. Відповідальною за збитки особою є державний орган, у власності якого знаходиться будівля та земельна ділянка за адресою: [ADDRESS] та який користується будівлею та земельною ділянкою за вказаною адресою. Тому в задоволенні позовних вимог до Управління житлово-комунального господарства просив відмовити. Відповідач Полтавська міська рада також надала відзив на позовну заяву (а.с.130-137). У відзиві зазначила, що Полтавська міська рада заперечує у задоволенні позовних вимог. Підпунктом 7 пункту «а» частини першої статті 30 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать організація благоустрою населених пунктів, залучення на договірних засадах з цією метою коштів, трудових і матеріально-технічних ресурсів підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, а також населення; здійснення контролю за станом благоустрою населених пунктів, організації озеленення, охорони зелених насаджень і водойм, створення місць відпочинку громадян. Відповідно до листа Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради від 16.06.2023 № 01-06-02.2- 03/990: - на момент проведення комісійного обстеження зелених насаджень, було виявлено, що 6-ть дерев (ясен-4 шт., акація 2 шт., - в дворі житлового будинку на дитячому майданчику) знаходяться в незадовільному стані. - з метою уникнення нанесення шкоди майну та здоров`ю людей, управлінням надано доручення КП «Декоративні культури» провести відповідні роботи по видаленню 60-ти дерев та обрізанню аварійних гілок за вищевказаною адресою. Відповідно до Порядку видалення зелених насаджень (дерев, кущів, газонів і квітників) у місті Полтаві, затвердженого рішенням 25-ої сесії Полтавської міської ради сесії 6-го скликання від 02 серпня 2012, Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради визначено компетентним органом для прийняття рішень про видалення зелених насаджень у місті Полтаві та видачі ордерів на видалення зелених насаджень. Тобто, до відання виконавчого органу міської ради належить організація благоустрою населених пунктів, визначення балансоутримувача та контроль за станом зелених насаджень, а обов`язок з відшкодування заподіяної позивачу майнової шкоди внаслідок падіння дерева покладається саме на балансоутримувача, визначеного органом місцевого самоврядування, як відповідальну особу за стан зелених насаджень, якому на баланс передані відповідні зелені насадження. Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради (далі - УЖКГ) є виконавчим органом Полтавської міської ради. Отже, Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради є юридичною особою, наділяється Конституцією та законами України власними повноваженнями, в межах яких діє самостійно і несе відповідно до закону відповідальність за свою діяльність, забезпечує виконання завдань по утриманню, експлуатації, поточному ремонту, капітальному ремонту, будівництву та реконструкції об`єктів міського благоустрою. Пунктом 2.3. Статуту Комунального підприємства «Декоративні культури», Полтавської міської ради, затвердженого рішенням третьої сесії Полтавської міської ради восьмого скликання від 19 березня 2021 року, визначено, що підприємство Є відповідальним за розвиток і контроль у сфері зеленого господарства. Полтавська міська рада безпосередньо не має повноважень щодо визначення балансоутримувача зелених насаджень, як представницький орган місцевого самоврядування, що за статтею 141 Конституції України та частиною 1 статті 45 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» складається з депутатів, які обираються жителями відповідного села, селища, міста, району в місті, району, області на основі загального, рівного і прямого виборчого права шляхом таємного голосування. Доводи та докази позовної заяви, ніяким чином не відображають наявність причинного зв`язку між діями чи бездіяльністю Полтавської міської ради та її посадових осіб внаслідок яких позивачу було завдано матеріальної шкоди, зокрема, позовна заява не містить обґрунтування щодо обставин закономірності та неминучості шкоди позивачеві саме внаслідок прямих і безпосередніх дій Полтавської міської ради. Інші заяви по суті справи сторони не подавали. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явилась, уповноваживши на представництво її інтересів в суді адвоката Корнієнко Наталію Юріївну та [PERSON] . Представники позивача\~Корнієнко Н.Ю.\~та Малахов\~В.Г.\~в судовому\~засідання позов\~підтримали в\~повному обсязі\~та просили задовольнити. При цьому посилались на обставини, викладені в позовній заяві. Представник відповідача Полтавської міської ради Рудич Н.С. в судовому засіданні проти позову заперечила, посилаючись на обставини, викладені у відзиві на позов. В задоволенні позовних вимог до Полтавської міської ради просила відмовити. Представник відповідача КП «Декоративні культури», адвокат Фабро Є.А. в судовому засіданні проти позовних вимог також заперечив, посилаючись на їх безпідставність та необґрунтованість, недоведеність. В задоволенні позову просив відмовити. Відповідач Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради, який належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання свого представника не направив. Враховуючи відсутність підстав, передбачених ст.223 ЦПК України для відкладення розгляду справи, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності осіб, що в засідання не з`явились. Суд, заслухавши осіб, що беруть участь у справі, дослідивши докази у справі, приходить до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] є власником автомобіля «RENAULT MEGANE», 2008 року випуску, реєстраційний номер [NUMBER] , що підтверджується свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу [NUMBER] , виданим 09.07.2024 року ТСЦ 5341 (а.с. 7). 19.07.2024 року за адресою: [ADDRESS] , протягом ночі на вказаний автомобіль впало дерево. Вказана обставина не спростована відповідачами та підтверджується долученими до справи доказами, зокрема: даними талону-повідомлення єдиного обліку ВП № 1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області № 11365 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію (а.с.121), фотознімками пригоди, де зафіксовано автомобіль, на якому лежить дерево або його значна частина (а.с. 49-50), актом огляду транспортного засобу (а.с. 21). Як підтверджується даними звіту про оцінку майна, складеного суб`єктом оціночної діяльності ФОП [PERSON] від 30.07.2024 року, вартість матеріального збитку, завданого власнику автомобіля «RENAULT MEGANE», реєстраційний номер [NUMBER] , з урахуванням зносу складає 34320,00 грн. (а.с. 8-31). Як зазначив у своєму відзиві відповідач Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради, Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради не є балансоутримувачем території, на якій відбулося падіння дерева. Будь-яких доказів на спростування зазначеної обставини та на підтвердження того, що балансоутримувачем земельної ділянки по [ADDRESS] є Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради або КП «Декоративні культури», учасники справи до матеріалів справи не надали. Тому при розгляді справи суд виходить з того, що балансоутримувачем земельної ділянки по [ADDRESS] є відповідний орган місцевого самоврядування Полтавська міська рада. Віднесення до повноважень виконавчих органів Полтавської міської ради контролю за станом благоустрою та утриманням територій населених пунктів, інженерних споруд та об`єктів не наділяє такі виконавчі органи повноваженнями балансоутримувача. Верховний Суд у постанові у постанові від 25 січня 2023 року у подібній справі № 522/2891/20, провадження № 61-9688св22, сформулював наступну правову позицію. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі (пункт 1 частини другої\~статті 11 ЦК України). Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, в силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (частина перша\~статті 1166 ЦК України). У разі встановлення конкретної особи, яка завдала шкоду, відбувається розподіл тягаря доказування: позивач повинен довести наявність шкоди та причинний зв`язок, відповідач доводить відсутність протиправності та вину (схожий висновок див. постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 грудня 2022 року у справі № 214/7462/20 (провадження № 61-21130сво21). Сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені\~Конституцією України, цим та іншими законами (частина перша\~статті 10 Закону України «Про місцеве самоврядування»). За приписами частини першої та другої\~статті 11 Закону України «Про місцеве самоврядування»\~виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи. Виконавчі органи сільських, селищних, міських, районних у містах рад є підконтрольними і підзвітними відповідним радам, а з питань здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади - також підконтрольними відповідним органам виконавчої влади. До повноважень сільських, селищних і міських рад у сфері благоустрою населених пунктів належить здійснення самоврядного контролю за станом благоустрою та утриманням територій населених пунктів, інженерних споруд та об`єктів, підприємств, установ та організацій, майданчиків для паркування транспортних засобів (у тому числі щодо оплати послуг з користування майданчиками для платного паркування транспортних засобів), озелененням таких територій, охороною зелених насаджень, водних об`єктів тощо (пункт 5 частини другої\~статті 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»). Правила утримання зелених насаджень міст та інших населених пунктів затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства, за погодженням із заінтересованими центральними органами виконавчої влади (частина сьома\~статті 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»). У пункті 3.2 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених\~наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10 квітня 2006 року № 105\~(далі - Правила), передбачено, що елементами благоустрою є: покриття доріжок відповідно до норм стандартів; зелені насадження (у тому числі снігозахисні, протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, у парках, скверах і алеях, бульварах, садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях; будівлі та споруди системи збирання і вивезення відходів; засоби та обладнання зовнішнього освітлення та зовнішньої реклами; комплекси та об`єкти монументального мистецтва; обладнання дитячих, спортивних та інших майданчиків; малі архітектурні форми; інші елементи благоустрою. Відповідальними за збереження зелених насаджень, належний догляд за ними є: на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів; на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях - установи, організації, підприємства; на територіях земельних ділянок, які відведені під будівництво, - забудовники чи власники цих територій; на безхазяйних територіях, пустирях - місцеві органи самоврядування; на приватних садибах і прилеглих ділянках - їх власники або користувачі (пункту 5.5. Правил). До відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать організація благоустрою населених пунктів, залучення на договірних засадах з цією метою коштів, трудових і матеріально-технічних ресурсів підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, а також населення; здійснення контролю за станом благоустрою населених пунктів, організації озеленення, охорони зелених насаджень і водойм, створення місць відпочинку громадян (підпунктом 7 пункту «а» частини першої\~статті 30 Закону України «Про місцеве самоврядування»). При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта\~статті 263 ЦПК України). У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 04 вересня 2019 року у справі № 200/22129/16-ц (провадження № 61-43478св18) зазначено, що, «…до відання виконавчого органу міської ради належить організація благоустрою населених пунктів, визначення балансоутримувача та контроль за станом зелених насаджень, а обов`язок з відшкодування заподіяної позивачу майнової шкоди внаслідок падіння гілки з дерева покладається саме на балансоутримувача, визначеного органом місцевого самоврядування, як відповідальну особу за стан зелених насаджень у дворі біля будинку [ADDRESS]. Місцевий суд установив, що відповідач КП «Міськзеленбуд» Дніпровської міської ради було створено на підставі рішення Дніпровської міської ради №45/22 від 08 грудня 2004 року, при створенні якого на його баланс жодних зелених насаджень не передавалось. Рішенням Дніпропетровської міської ради від 30 листопада 2011 року №53/17 «Про внесення змін до рішення міської ради від 02 березня 2011 року № 16/9 «Про проведення реорганізації комунальних житлово-експлуатаційних підприємств, підпорядкованих департаменту житлово-комунального господарства та капітального будівництва Дніпропетровської міської ради» КП «Жилсервіс-2» Дніпровської міської ради є балансоутримувачем житлового будинку [ADDRESS], проте не об`єктів благоустрою зеленого господарства, що розташовані на прибудинковій території вказаного будинку. Покладаючи на Дніпровську міську раду обов`язок по відшкодуванню заподіяної позивачу майнової шкоди, місцевий суд врахував, що дерево, з якого впала гілка на належний позивачу автомобіль, було розташовано на землі комунальної власності, його власником є територіальна громада міста та виходив із відсутності даних, що дане дерево відповідно до вимог частини п`ятої\~статті 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»\~перебувало на балансовому обліку виконавчого комітету чи будь-якої організації, в той час як організація роботи з цього питання проводиться виключно органами місцевого самоврядування». Відповідно до п. 3 ч. 12 ЦПК України \~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Долученими до справи доказами не підтверджується факт передачі Полтавською міською радою на баланс Управління житлово-комунального господарства, ДП «Декоративні культури» чи іншої особи зелених насаджень за адресою: [ADDRESS] . Тому належним відповідачем у справі, відповідальним за заподіяну шкоду є Полтавська міська рада, яка не передала на баланс будь-якої іншої особи зелені насадження за адресою: м.Полтава, вул. Петра Юрченка, 21/9, одне з яких при падінні пошкодило належний позивачу автомобіль. При цьому позивачем факт заподіяння їй майнової шкоди та причинного зв`язку з падінням на автомобіль дерева доведено. Відповідач же не довів відсутності в його діях/бездіяльності вини у заподіянні майнової шкоди позивачу. Тому з відповідача Полтавської міської ради на користь [PERSON] підлягає до стягнення 32320 грн. на відшкодування завданої майнової шкоди. При цьому суд відхиляє доводи представника відповідача КП «Декоративні культури» Фабро Є.А., що розмір вказаної шкоди вставлено не висновком експерта, а звітом оцінювача, який не попереджений про кримінальну відповідальність за надані ним висновки. Як роз`яснив Верховний Суд у постанові від 25 січня 2023 року у подібній справі № 522/2891/20, провадження № 61-9688св22: «Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша\~статті 76 ЦПК України). У частині шостій\~статті 106 ЦПК України\~зазначено, що експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. Згідно\~\~частини п`ятої\~статті 106 ЦПК України\~у висновку експерта повинно бути зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Звіт про оцінку вартості матеріального збитку, заподіяного власнику колісного транспортного засобу № 61/02-20 було виконано до пред`явлення позову у цій справі, а не під час її розгляду, указаний звіт не є висновком експерта, виконаним за зверненням учасника справи, [PERSON] є оцінювачем за напрямком 1.3 «Оцінка колісних транспортних засобів», тому вимоги\~статті 106 ЦПК України\~на вказані правовідносини не поширюються. Колегія суддів погоджується з висновком, що вартість матеріального збитку, завданого власнику автомобіля Toyota Avensis д.н. [NUMBER] , становить 109 622,41 грн. Доказів на спростування розміру матеріального збитку відповідачем не надано, правом на призначення у справі судової автотоварознавчої експертизи відповідач не скористався». Таким чином, оскільки в даній справі жоден із відповідачів не спростував розміру матеріального\~збитку,\~завданого позивачу,\~з клопотанням\~про призначення\~судової автотоварознавчої\~експертизи до\~суду не\~звертався,\~суд розглядає\~справу на\~підставі наявних\~доказів,\~в тому\~числі і\~звітупро оцінку майна, складеного суб`єктом оціночної діяльності ФОП [PERSON] від 30.07.2024 року. Оскільки Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради та Комунальне підприємство «Декоративні культури» є неналежними відповідачами у справі, в задоволенні позовних вимог до них слід відмовити. На підставі викладеного суд приходить до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення. Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові\~витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються: у\~разі задоволення\~позову -\~на відповідача; у\~разі відмови\~в позові\~-\~на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Судові витрати позивача складаються з витрат на оплату судового збору у розмірі 1211,20 грн (а.с.57) та витрат на оплату послуг оцінювача. Відповідно до ч. 6 ст. 139 ЦПК України розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Витрати позивача на оплату послуг з оцінки завданих збитків склали 5200 грн. (а.с.53-55) Вказані судові витрати необхідно стягнути з відповідача Полтавської міської ради на користь позивача [PERSON] . Оскільки витрати на послуги зв`язку позивач несла у зв`язку з направленням поштової кореспонденції неналежним відповідачам, а не Полтавській міській ради, її вимоги про відшкодування поштових витрат в сумі 270 грн. задоволенню не підлягають.

Outcome: partial