Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-28 00:00:00

[PERSON] , звернулася до суду з позовною заявою до Дитячо-юнацької спортивної школи "Олімп" Кролевецької міської ради, за утисненими в судовому засіданні вимогами просить суд: - зобов`язати Дитячо-юнацьку спортивну школу "Олімп" Кролевецької міської ради здійснити донарахування їй, [PERSON] , додаткового коефіцієнта підвищення (1,5) до посадового окладу за період з 01.12.2022р. по 31.08.2024р. та з 01.01.2020р. - додаткового коефіцієнту підвищення (1,3), та виплатити їй донарахунок надбавки, здійснити розрахунок надбавки за вислугу років з врахуванням донарахованого коефіцієнта підвищення 1,5 до посадового окладу за період з 01.12.2022р. по 31.08.2024р., - зобов`язати Дитячо-юнацьку спортивну школу «Олімп» Кролевецької міської ради нарахувати та виплатити заробітну плату їй, [PERSON] , в повному обсязі за фактично відпрацьовані години у вересні 2024 року, виходячи з тижневого навантаження - 30 годин на тиждень з урахуванням групи-ГБП-3. Вимоги про зобов`язання\~ нарахувати та виплатити доплату за досягнення високих результатів на головних змаганнях, як тренеру-викладачу з урахуванням підвищень відповідно до п. 10 додатку 6 наказу № 2097 в ході судового розгляду не підтримала. Мотивує свої вимоги тим , що\~\~ 01.09.2016 її прийнято на посаду тренера- викладача з лижних гонок в Дитячо-юнацьку спортивну школу «Олимп» Кролевецької міської ради. Згідно п. 1.3 наказу № 537-ОД від 30.09.2019 року управління молоді та спорту Сумської обласної адміністрації їй призначено 2 кваліфікаційну категорію тренера-викладача. Згідно наказу № 255-ОД від 30.11.2022 року Сумської військової адміністрації Управління молоді та спорту їй було призначено першу кваліфікаційну категорію з лижних гонок строком на 4 роки. 10.06.2024 року нею направлялося на адресу Директора ДЮСШ «Олімп» звернення з проханням роз`яснити причину невиплати категорії додаткового коефіцієнту підвищення, що відповідає її тренерській категорії згідно з Постановою Кабінету міністрів України від 14 серпня 2019 року № 755. В п. 1 вказаної постанови встановлено, що під час визначення граничних розмірів посадових окладів керівних працівників, інструкторів-методистів, тренерів-викладачів дитячо- юнацьких спортивних шкіл усіх типів відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2002 р. № 1298 «Про оплату праці працівників на основі Єдиної тарифної сітки розрядів і коефіцієнтів з оплати праці працівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери» застосовується додатковий коефіцієнт підвищення: до 1,5 - для тренерів-викладачів дитячо-юнацьких спортивних шкіл, які мають першу кваліфікаційну категорію, директорів та інструкторів- методистів дитячо-юнацьких спортивних шкіл першої категорії;до 1,3 - для тренерів- викладачів дитячо-юнацьких спортивних шкіл, які мають другу кваліфікаційну категорію, директорів та інструкторів- методистів дитячо-юнацьких спортивних шкіл другої категорії. Ця постанова набрала чинності 1 січня 2020 року. Проте, за період з 1 січня 2020 року по 30.11.2022 року їй не було сплачено додатковий коефіцієнт підвищення за другу категорію-1,3. Також за період з 30.11.2022 року по 16.10.2024 року їй не було сплачено додатковий коефіцієнт за першу категорію. 01.10.2024 року нею було надано заяву з проханням роз`яснити, чому їй не була нарахована заробітна плата в повному обсязі за фактично відпрацьовані години у вересні та надати копії наказу стосовно тарифікації та наказу про оплату у вересні. Було надано прохання надати розрахунки за серпень 2024 та вересень 2024 року. Відповідач надав відповідь від 4 жовтня 2024 року № 118, де повідомив, що була нарахована заробітна плата за відпрацьовані фактичні години згідно табеля робочого часу. 26.09.2024 року управлінням молоді та спорту Сумської ОДА надано роз`яснення про те, що в даній групі 2 вихованці не відповідають кваліфікаційним вимогам, та не можуть бути зараховані до групи, та надано вказівку заступнику директора в навчально-виховної роботи [PERSON] провести додаткову перевірку. Також відповідач підтверджує встановлення 30-годинного навантаження у вересні 2024 року у наказі 140-К .При цьому наказ № 141-К від 24.09.2024 року встановлював і вводив в дію з 1 вересня 2024 року штатний розпис, у зв`язку з виникненням спірного питання по групі ГБП-3 лижних гонок було вирішено тимчасово не вносити у тарифікаційний список дану групу на затвердження, не проводити нарахування та оплату праці за групу ГБП-3 відділення лижних гонок [PERSON] до вирішення питання щодо відповідності даної групи. Згідно даних витягу з цього наказу № 140-К від 24.09.2024 року [PERSON] мала навантаження у двох групах ГБП-3 р.н.-18 годин та ГБП-1 р.н.-12 годин, разом-30 годин. Відповідно, відповідач зарахував заднім числом позивачці лише 12 годин, та відмовився зарахувати 18 годин навантаження за групу ГБП-3 р.н. Тобто, фактично комісія вирішила заднім числом- 24.09.2024 року не виплачувати позивачці заробітну плату в повному обсязі за період з 01.09.2024 року. Також відповідач підтвердив, що станом на 4 вересня 2024 року не було проведено жодної тарифікації. При цьому, згідно п. 18 наказу міністерства молоді та спорту України № 3753 від 30.09.2024 року\~ в умовах воєнного стану, надзвичайної ситуації або надзвичайного стану в Україні чи окремих її місцевостях, оголошених у встановленому порядку зарахування до відповідних груп на наступний навчальний рік спортсменів, здійснюється відповідно до показаних результатів на офіційних всеукраїнських та міжнародних змаганнях або виконання контрольно-перевідних нормативів, встановлених навчальними програмами з видів спорту, затвердженими Мінмолодьспортом. Згідно абз. 2 ст. 20 постанови Кабінету міністрів України від 5 листопада 2008 року\~ № 993 «Про затвердження Положення про дитячо-юнацьку спортивну школу», Списки вихованців груп відділень з видів спорту затверджуються директором спортивної школи до 1 вересня, а для груп початкової підготовки - до 1 жовтня поточного року. Протягом навчального року у зазначені списки у разі потреби можуть вноситися в установленому порядку зміни. Таким чином, відповідачем дана норма була порушена, при тому що фактично позивач відпрацювала в вересні з вказаною групою. Згідно статті 22 закону України «Про оплату праці», суб`єкти організації оплати праці не мають права в односторонньому порядку приймати рішення з питань оплати праці, що погіршують умови, встановлені законодавством, угодами і колективними договорами. В даному-ж випадку відповідач фактично погіршив умови оплати праці заднім числом. Згідно статті 103 Кодексу законів про працю України, про нові або зміну діючих умов оплати праці в бік погіршення роботодавець повинен повідомити працівника не пізніш як за два місяці до їх запровадження або зміни. Крім іншого просить стягнути з відповідача судовий збір та витрати на правничу допомогу. Відповідач надав відзив на позов, за змістом якого просить відмовити в задоволенні позову, мотивуючи свої вимоги тим , що підстави донарахування додаткового коефіцієнта підвищення донарахування додаткового коефіцієнта підвищення в розмірі 1,5 до посадового окладу за період з 01.12.2022 по 31.08.2024 та 1,3 до посадового окладу за період з 01.01.2020 відсутні, оскільки Постановою КМУ № 755 не врегульовано безпосередній розмір додаткового коефіцієнта підвищення, яким має бути встановлений, не має мінімального розміру такого коефіцієнта, є максимальний, тому роботодавець самостійно визначає такий розмір, не виходячи за межі максимального розміру за Постановою № 755, шляхом прийняття наказу в межах фонду заробітної плати, оскільки повністю утримується за рахунок бюджету Кролевецької міської територіальної громади. В розумінні Постанови № 755, вказаних доказів, безпідставною і необґрунтованою є вимога про донарахунок надбавки, здійснення розрахунку надбавки за вислугу років з врахуванням донарахованого коефіцієнта підвищення 1,5 до посадового окладу, очевидно, Позивач мав на увазі зробити перерахунок всіх складових заробітної плати з урахування додаткового коефіцієнта підвищення в розмірі 1,5. Рішення про встановлення конкретного розміру додаткового коефіцієнта працівникам спортивної школи приймається керівником, виходячи з наявного обсягу фонду заробітної плати. Штатний розпис подається керівником спортивної школи на затвердження відповідній установі (організації) вищого рівня при формуванні бюджету спортивної школи на відповідний рік. Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 14 серпня 2019 р. № 755 "Про деякі питання оплати праці працівників дитячо-юнацьких спортивних шкіл" (далі постанова) посадові оклади підвищуються на додатковий коефіцієнт, визначений постановою. Додатковий коефіцієнт підвищення визначений постановою у максимальному розмірі. Проте, виходячи з наявного фонду оплати праці певної школи, може застосовуватися і в меншому розмірі. Відповідно до бюджетного законодавства фінансування спортивних шкіл здійснюється за рахунок коштів засновника (власника) та відповідних бюджетів. Конкретні обсяги коштів місцевих бюджетів на фінансування (утримання) дитячо-юнацьких спортивних шкіл визначаються самостійно органами влади при розробці та затвердженні бюджетів на відповідний рік. При формуванні проєкту бюджету визначаються кошти на оплату заробітної плати працівників закладів фізичної культури і спорту з розрахунку посадових окладів (тарифних ставок) працівників бюджетної сфери, оплата праці яких здійснюється за Єдиною тарифною сіткою, затвердженою постановою Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2002 року № 1298, а також має враховуватися потреба у додаткових коштах на підвищення посадового окладу (ставки заробітної плати) із застосуванням коефіцієнтів, визначених постановою, виходячи з наявних фінансових можливостей. Аналогічні положення містяться в абзаці одинадцятому пункту 5.3 Статуту школи, де вказано, що керівник Школи установлює в межах затвердженого фонду заробітної плати надбавки і розглядає питання щодо надання доплат, премій і матеріальної допомоги тренерам-викладачам та іншим фахівцям (працівникам) Школи. Група ГБП-3 тренера-викладача з лижних гонок ДЮСШ «Олімп» [PERSON] , згідно з поданими списками учнів станом на 01.09.2024 року, не затверджена у зв`язку з невідповідністю Порядку наповнюваності груп відділень з видів спорту і тижневого режиму навчально-тренувальної роботи дитячо-юнацьких спортивних шкіл, затвердженого наказом Міністерства молоді та спорту України 17.01.2015 № 67 «Про організацію навчально-тренувальної роботи дитячо-юнацьких спортивних шкіл», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 31 січня 2015 року за № 119/26564 . У вересні 2024 року [PERSON] свої недоліки щодо наповненості груп не виправила. Вона подала на затвердження дві групи ГБП-3 та ГБП-1, що фактично не наповнені і існують тільки на папері. Після перевірки група ГБП-3 склалася з 2 (двох) дітей. Групу ГБП-3 з відділення лижних гонок ДЮСШ «Олімп» [PERSON] , згідно з поданими списками учнів станом на 01.09.2024 року, не затверджено Відповідачем у зв`язку з невідповідністю Порядку № 67. Дітей переведено з групи ГБП-3 в кількості 2 (двох) осіб до групи ГБП-1 та затверджено об`єднану одну групу ГБП-1 Скороходовій Ларисі Олександрівні, тренеру-викладачу з лижних гонок ДЮСШ «Олімп», станом на 01 жовтня 2024 року. В результаті встановлено [PERSON] тижневе навантаження у розмірі 12 годин на тиждень з 01 вересня 2024 року і на жовтень 2024 року, згідно з Порядком № 67 (т.1. а.с. 50-146). Третя особа надала пояснення, за змістом яких просить відмовити в задоволенні позову в повному обсязі посилаючись на те , що ДЮСШ «Олімп» вірно встановив та виплачував [PERSON] додатковий коефіцієнт підвищення, в межах передбачених\~ Постановою КМУ № 755, а тому, позовна вимога про виплату Позивачу додаткового коефіцієнта підвищеного згідно Постанови КМУ № 755 у максимальному розмірі є необґрунтованою та безпідставною. ДЮСШ «Олімп» у вересні та жовтні 2024 року нарахував та виплатив\~ [PERSON] заробітну плату за фактично виконану нею роботу, розраховану за одну групу з тижневим режимом навчально-тренувальної роботи 12 годин. При цьому, не відбулося зміни системи та розміру оплати праці, пільг, режиму роботи, встановлення або скасування неповного робочого часу, суміщення професій, змін розрядів і найменувань\~ посад. Відповідач вірно нарахував та виплатив [PERSON] заробітну плату за вересень 2024 року,\~ а тому, позовна вимога про нарахування та виплату заробітної плати [PERSON] в повному обсязі за фактично відпрацьовані години у вересні 2024 року, виходячи з тижневого навантаження - 30 годин на тиждень з урахуванням групи-ГБП-3, яка не була сформована позивачкою та не затверджена школою, є необґрунтованою та безпідставною (т.2.а.с.2-9).\~ Позивач та представник позивача в судове засідання з`явилися , позов підтримали з підстав, викладених в позовній заяві. Представники відповідача в судове засідання з`явилися, позов не визнали з підстав, зазначених у відзиві на позовну заяву. Представник третьої особи в судове засідання з`явився, позов не визнав повністю. Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] з 1 вересня 2016 року прийнята на посаду тренера викладача з лижних гонок Кролевецької дитячо-юнацької спортивної школи «Олімп» , наказ № 8 від 1 вересня 2016 року (т.1 а.с. 30-32) Наказом директора Кролевецької ДЮСШ «Олімп» від 17 лютого 2020 року № 4-К установлено додатковий коефіцієнт підвищення 1,2 [PERSON] , тренеру викладачу другої категорії з лижних гонок (т.1.а.с107) Наказом директора Кролевецької ДЮСШ «Олімп» від 7 липня 2022 року № 59-К установлено додатковий коефіцієнт підвищення 1,01 Скороходовій Л.О. , тренеру викладачу другої категорії з лижних гонок (т.1.а.с108) Наказом директора Кролевецької ДЮСШ «Олімп» від 25 вересня 2023 року № 61-К установлено додатковий коефіцієнт підвищення 1,2 Скороходовій Л.О. , тренеру викладачу першої категорії з лижних гонок (т.1.а.с112). Кролевецька ДЮСШ «Олімп» Кролевецької міської ради є неприбутковою організацією (т.1.а.с.143,146) Згідно п.п. 1.6, 1.7. Статуту Кролевецької ДЮСШ «Олімп» Кролевецької міської ради засновником школи є територіальна громада в особі Кролевецької міської ради , головним розпорядником бюджетних коштів є виконавчий комітет Кролевецької міської ради.(т. 1 а.с.124) Згідно п.п. 6.2 Статуту фінансування школи здійснюється за рахунок коштів бюджету Кролевецької міської територіальної громади , бюджетів інших рівнів\~ та інших коштів не заборонених чинним законодавством (т.1.а.с.131). Згідно п. 5.3 Статуту Кролевецької ДЮСШ «Олімп» Кролевецької міської ради керівник Школи установлює в межах затвердженого фонду заробітної плати надбавки і розглядає питання щодо надання доплат, премій і матеріальної допомоги тренерам-викладачам та іншим фахівцям (працівникам) Школи.(т.1.а.с.129) Пунктом 2 наказу Міністерства молоді та спорту України від 23 вересня 2005 року № 2097 "Про впорядкування умов оплати праці працівників бюджетних установ, закладів та організацій галузі фізичної культури і спорту", зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 20 жовтня 2005 року за № 1236/11516 (далі по тексту наказ № 2097), визначено право керівників бюджетних установ, закладів та організацій фізичної культури і спорту в межах фонду заробітної плати, затвердженого в кошторисах, установлювати: конкретні розміри посадових окладів (ставок заробітної плати, тарифних ставок) працівникам бюджетних установ, закладів та організацій фізичної культури і спорту згідно із затвердженими цим наказом схемами тарифних розрядів та доплат і надбавок до них; посадові оклади заступників керівників бюджетних установ, закладів та організацій фізичної культури і спорту, головних бухгалтерів у відсотковому відношенні до посадового окладу керівника. Статтею 98 КЗпП України визначено, що оплата праці працівників установ і організацій, що фінансуються з бюджету, здійснюється на підставі законів та інших нормативно-правових актів України, генеральної, галузевих, регіональних угод, колективних договорів, у межах бюджетних асигнувань та позабюджетних доходів. Аналогічні положення містяться в ст.13 Закону України «Про оплату праці», згідно з якою оплата праці працівників установ і організацій, що фінансуються з бюджету, здійснюється на підставі актів Кабінету Міністрів України в межах бюджетних асигнувань. Обсяги витрат на оплату праці працівників установ і організацій, що фінансуються з бюджету, затверджуються одночасно з бюджетом. Таким чином, оплата праці позивачки визначається, в тому числі, актами Кабінету Міністрів України. Відповідно до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 14 серпня 2019 року № 755 "Деякі питання оплати праці працівників дитячо-юнацьких спортивних шкіл" (далі по тексту Постанова КМУ № 755), що набрала чинності з 01.01.2020, визначено установити, що під час визначення граничних розмірів посадових окладів керівних працівників, інструкторів-методистів, тренерів-викладачів дитячо-юнацьких спортивних шкіл усіх типів відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2002 р. № 1298 Про оплату праці працівників на основі Єдиної тарифної сітки розрядів і коефіцієнтів з оплати праці працівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери застосовується додатковий коефіцієнт підвищення: до 1,7 - для тренерів-викладачів дитячо-юнацьких спортивних шкіл, які мають вищу кваліфікаційну категорію, директорів та інструкторів-методистів дитячо-юнацьких спортивних шкіл вищої категорії; до 1,5 - для тренерів-викладачів дитячо-юнацьких спортивних шкіл, які мають першу кваліфікаційну категорію, директорів та інструкторів- методистів дитячо-юнацьких спортивних шкіл першої категорії; до 1,3 - для тренерів-викладачів дитячо-юнацьких спортивних шкіл, які мають другу кваліфікаційну категорію, директорів та інструкторів- методистів дитячо-юнацьких спортивних шкіл другої категорії; до 1,2 - для тренерів-викладачів дитячо-юнацьких спортивних шкіл, які не мають кваліфікаційної категорії, директорів та інструкторів- методистів дитячо-юнацьких спортивних шкіл без категорії». Таким чином, Постановою КМУ № 755 від 14 серпня 2019 року встановлюються максимальні додаткові коефіцієнти підвищення під час визначення граничних розмірів посадових окладів тренерів-викладачів дитячо-юнацьких спортивних шкіл усіх типів, мінімальний розмір додаткового коефіцієнту підвищення для першої кваліфікаційної категорії та другої кваліфікаційної категорії не встановлений. Суд вважає, що в межах фонду оплати праці керівник установи може встановлювати додатковий коефіцієнт підвищення і у максимальному розмірі. Таким чином, додатковий коефіцієнт підвищення може встановлюватися у будь якому розмірі у межах до 1,3 для першої кваліфікаційної категорії та в межах до 1,2 для другої кваліфікаційної категорії встановленого граничного\~ розміру , однак в межах бюджетних асигнувань та в межах фонду заробітної плати. Згідно п.8 роз`яснення постанови Пленуму Верховного Суду України від 24.12.1999 року № 13 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» слід також враховувати,\~ що\~ умови\~ та\~ розмір\~ оплати\~ праці\~ працівників\~ установ\~ і\~ організацій,\~ які фінансуються з бюджету,\~ визначаються Кабінетом Міністрів України. Як вбачається з п.8 роз`яснення постанови Пленуму Верховного Суду України від 24.12.1999 року № 13 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» при вирішенні спорів про виплату премій, винагороди за підсумками роботи за рік чи за вислугу років, надбавок і доплат, необхідно виходити з нормативно-правових актів, якими визначено умови та розмір цих виплат. Працівники, на яких поширюються зазначені нормативно-правові акти, можуть бути позбавлені таких виплат (або розмір останніх може бути зменшено) лише у випадках і за умов, передбачених цими актами. З мотивів відсутності коштів у проведенні вказаних виплат може бути відмовлено в тому разі, коли вони обумовлені в зазначених актах наявністю певних коштів чи фінансування. За таких обставин, суд приходить до висновку, що встановлення додаткового коефіцієнта підвищення\~ наказом директора Кролевецької ДЮСШ «Олімп» від 17 лютого 2020 року № 4-К 1,2 [PERSON] , тренеру викладачу другої категорії з лижних гонок , наказом директора Кролевецької ДЮСШ «Олімп» від 7 липня 2022 року № 59-К 1,01 [PERSON] , тренеру викладачу другої категорії з лижних гонок , наказом директора Кролевецької ДЮСШ «Олімп» від 25 вересня 2023 року № 61-К 1,2 [PERSON] , тренеру викладачу першої категорії з лижних гонок відповідає положенням постанови Кабінету Міністрів України № 755 від 14 серпня 2019 року,\~ оскільки директор в цій частині діяв у межах своїх повноважень та з дотриманням вимог законодавства України щодо видатків бюджетних асигнувань. Згідно витягу з відомостей про нарахування заробітної плати тренеру викладачу з лижних гонок [PERSON] за період з 1 січня 2020 року по 31 жовтня 2024 року\~ про нараховану заробітну плату її складовими заробітної плати є коефіцієнт підвищення згідно постанови\~\~ Кабінету Міністрів України № 755 від 14 серпня 2019 року, надбавка за вислугу років , премія (т.1.а.с.59-60) Позивач в судовому засіданні підтвердила нарахування та виплату їй додаткового коефіцієнту підвищення згідно постанови\~\~ Кабінету Міністрів України № 755 від 14 серпня 2019 року в розмірі 1,2. Крім того, за змістом інформації Північно-Східного міжрегіонального управління державної служби з питань праці\~ підтверджується, що порушень в частині виплати [PERSON] заробітної плати з застосуванням коефіцієнту підвищення 1,2\~ не виявлено (т.1 а.с.140). Накази директора Кролевецької ДЮСШ «Олімп» від 17 лютого 2020 року № 4-К , від 7 липня 2022 року № 59-К , від 25 вересня 2023 року № 61-К не скасовані у встановленому законом порядку, неправомірними та нечинними не визнані. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно витягу з наказу № 8 від 1 вересня 2016 року директора ДЮСШ «Олімп» Скороходову Л.О. прийнято на посаду тренера-викладача з\~ лижних гонок з заробітною платою згідно штатного розпису, навантаження 24 години на тиждень (а.с. 33) Згідно наказу № 140 К від 24 вересня 2024 року\~ встановлено серед інших тренерів-викладачів ДЮСШ «Олімп» [PERSON] тижневе навантаження вид спорту лижні гонки ГБП 3р.н. 18 год. ГБП 1 р.н. 12 год., всього 30 годин. Згідно п. 2 наказу № 140 К від 24 вересня 2024 року\~ у зв`язку з виникненням спірного питання по групі ГБП-3 відділення лижних гонок (тренер-викладач [PERSON] ) після звернення тренера-викладача з лижних гонок до Управління молоді та спорту Сумської ОДА, до вивчення питання з наданням письмового\~ висновку по даній групі від\~ заступника\~ з навчально-тренувальної роботи ДЮСШ [PERSON] , тимчасово не враховувати групу ГБП-3 в тижневе навантаження до вивчення питання поданих тренером-викладачем списку дітей для зарахування в дану групу.\~ В разі надання позитивного висновку з роз`ясненнями від заступника з навчально-тренувальної роботи ДЮСШ «Олімп» Кролевецької міської ради Мозгової С.В. щодо відповідності її всім нормативним документам, встановити по даній групі тижневе навантаження тренеру-викладачу з лижних гонок [PERSON] (т.1.а.с.102). За змістом пояснень в судовому засіданні представників відповідача в ГБП -3 (групі базової підготовки третього року навчання) [PERSON] заняття\~ у вересні 2024 року не проводились . Група не була сформована і не відповідала вимогам програми для дитячо-юнацьких спортивних шкіл. За змістом змін до навчальної програми для дитячо-юнацьких спортивних шкіл, спеціалізованих дитячо-юнацьких шкіл олімпійського резерву з лижних гонок затверджених першим заступником Міністра молоді та спорту України 28 травня 2015 року режим роботи та наповнюваність навчальних груп з лижних гонок у спортивних школах : ГБП-3 мінімальний вік вихованців 11-13 років, мінімальна кількість вихованців у групі 6 , тижневий режим навчально тренувальної роботи 18 годин , мінімальні вимоги до спортивної підготовленості І юнацький розряд. Згідно звіту про проведену перевірку в групах тренера викладача з лижних гонок [PERSON] ГБП-3 в списку 6 учнів , одна дитина з різницею у віці 5 років, в двох учнів прострочені розряди на півтора року, чотири дитини з шести не відповідають вимогам [PERSON] прострочений розряд,\~ [PERSON] дитина відсутня на тренуваннях , батьком написано заяву про відрахування дитини з спортивної школи , Додух Н. прострочений розряд, [PERSON] 2013 року народження\~ має вікову різницю з іншим дітьми 5 років (т.1.а.с.79-82) 3 вересня 2024 року на засіданні тренерської ради ДЮСШ «Олімп» Кролевецької міської ради затверджено списки вихованців груп по видах спорту , подані тренерами викладачами , окрім ГПБ-3 відділення лижні гонки\~ тренера викладача [PERSON] ( т.1 а.с.113-114) Наказом директора ДЮСШ № 3-у від 3 вересня 2024 року відмовлено у затвердженні ГБП-3\~ тренера викладача з лижних гонок Скороходової Л.О. (т.1.а.с.96-98) 24 вересня 2024 року на засіданні тренерської ради ДЮСШ «Олімп» Кролевецької міської ради ухвалено\~ тренеру викладачу [PERSON] здійснювати оплату праці\~ по сформованій та затвердженій групі ГБП-1 з навантаженням 12 годин на тиждень ( т.1 а.с.115-116) 30 вересня 2024 року на засіданні тренерської ради ДЮСШ «Олімп» Кролевецької міської ради заслухано звіт заступника директора про проведену перевірку,\~ за змістом якого в\~ групі тренера викладача з лижних гонок [PERSON] ГБП-3 в списку 6 учнів , одна дитина з різницею у віці 5 років, в двох учнів прострочені розряди на півтора року, ухвалили внести пропозицію директору\~ відмовити в затвердженні ГПБ-3 тренера викладача з лижних гонок [PERSON] , перевести дітей зазначеної групи в кількості 2 осіб до групи ГБП -1 та встановити [PERSON] тижневе навантаження 12 годин з 1 жовтя 2024 року (т.1.а.с.117-119). В судовому засіданні позивач підтвердила, що у вересні 2024 року\~ [PERSON] знаходився за кордоном , заняття не відвідував, Янович А. заняття не відвідував. Судом встановлено , що у вересні 2024 року\~ Додух Н. знаходився за кордоном , заняття не відвідував, Янович А. заняття не відвідував ,Лопата В. відсутній І юнацький розряд, [PERSON] відсутній І юнацький розряд. Таким чином суд дійшов висновку про те , що група тренера викладача з лижних гонок [PERSON] ГБП-3 не відповідала нормативам наповнюваності навчальних груп затверджених першим заступником Міністра молоді та спорту України 28 травня 2015 року у зв`язку з чим наказом директора ДЮСШ № 3-у від 3 вересня 2024 року правомірно відмовлено у затвердженні ГБП-3\~ з лижних гонок . Згідно ч.2 ст. 30 Закону України «Про оплату праці» роботодавець зобов`язаний забезпечити достовірний облік виконуваної працівником роботи і бухгалтерський облік витрат на оплату праці у встановленому порядку, крім випадків, передбачених законом. Наказом\~ Державного комітету статистики України від 5 грудня 2008 року № 489\~ Затверджено\~ та\~ введено\~ в\~ дію\~ з 1 січня 2009 року типові форми\~ первинної\~ облікової\~ документації\~ підприємств,\~\~ установ, організацій, серед іншого N П-5 «Табель обліку використання робочого часу». Саме табель обліку робочого часу\~ є підставою для нарахування заробітної плати працівникам, які перебувають у трудових відносинах із підприємством. Згідно витягу з табелю робочого часу за вересень 2024 року ДЮСШ «Олімп» Кролевецької\~ міської ради [PERSON] відпрацювала 50 годин , що відповідає 12 годин на тиждень, 2 години простою , всього 52 години\~ (т.1 а.с. 133) Згідно статті 94 КЗпП України заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу. Відповідно до статті 1 Закону України «Про оплату праці» заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу. Згідно ч. 1 ст. 97 КЗпП України оплата праці працівників здійснюється за погодинною, відрядною або іншими системами оплати праці. При погодинній оплаті праці розмір зарплати працівника визначають виходячи з годинної тарифної ставки і відпрацьованих годин. Сторони не оспорюють про те, що оплата праці [PERSON] погодинна, про що підтвердили в судовому засіданні. Таким чином оплата праці за вересень 2024 року нарахована та виплачена [PERSON] за фактично виконану роботу, розраховану за одну групу ГБП-1 з тижневим режимом навчально-тренувальної роботи 12 годин відповідно до табелю обліку робочого часу. Суд вважає, що у роботодавця відсутні підстави проводити оплату праці за не виконану роботу . Накази директора ДЮСШ «Олімп» Кролевецької міської ради, що стосуються встановлення тижневого навантаження тренеру викладачу з лижних гонок [PERSON] неправомірними , нечинними, у встановленому законом порядку не визнані та не скасовані. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Позивач не зверталася з позовними вимогами про визнання неправомірним та скасування наказів директора ДЮСШ «Олімп», що стосуються встановлення тижневого навантаження , відмови у затвердженні групи базової підготовки третього року навчання з лижних гонок на вересень 2024 року. Згідно ч. 1 , ч. 2 ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Поважних об`єктивних причин, через які докази не подані до суду позивач не зазначала , та доказів існування поважності таких причин суду не надала . Судом не встановлювався додатковий строк для подання доказів позивачем . Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Процесуальні строки мають свою специфіку: по-перше, вони завжди мають імперативний характер; по-друге, процесуально-правові строки встановлюються для здійснення тих або інших процесуальних дій; по-третє, вони мають забезпечувати оперативність та ефективність здійснення правосуддя і сприяти дисциплінуючому впливові на учасників процесу (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2024 у справі № 756/11081/20, провадження № 14-25цс24). Процесуальні строки роблять процес динамічним і прогнозованим. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 28.04.2021 у справі № 640/3393/19, провадження № 11-24апп21). Формалізм у процесі є позитивним й необхідним явищем, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу, проте надмірний формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду, не сприяє правовій визначеності, належному здійсненню правосуддя, у тому числі виконанні судового рішення та є порушенням» статті 6 Конвенції (рішення ЄСПЛ від 28.10.1998 у справі «Перед де Рада Каваніллес проти Іспанії», від 13.01.2000 у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії», від 08.03.2017 у справі «ТОВ «Фріда» проти України»). Поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого законом, відбувається за заявою заявника і суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки, в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк (див. постанову Верховного Суду від 21.12.2023 у справі № 910/12042/22). Правові норми та судова практика мають застосовуватися таким чином, яким вони є найбільш очевидними та передбачуваними для учасників цивільного обороту в Україні. Як зазначено, зокрема, у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 30.08.2023 у справі № 752/2177/22 (провадження № 61-4447св23) доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута. Складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський суд з прав людини зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21.10.2010). Суди у цивільних справах не оцінюють професійність, якість чи своєчасність правової допомоги, яка перешкодила особі, якій вона надається, отримати ефективний доступ до суду (див. ухвалу Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 15.02.2023 у справі № 554/4001/17, провадження № 61-20093ск21). Матеріали справи не містять доказів та й доводів, які б свідчили про наявність перешкод для [PERSON] щодо своєчасного звернення за професійною правничої допомогою. Тобто час такого звернення залежав виключно від її волевиявлення. Частиною 4 статті 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Саме з цих підстав суд не приймає до уваги докази подані позивачем 22 квітня 2025 року (т.3.а.с. 2-41). Інші доводи позивача та її представника, не спростовують встановлених у справі фактичних обставин та зроблених на підставі них висновків. Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст. 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18.07.2006 року). За таких обставин позовні вимоги [PERSON] про зобов`язання Дитячо-юнацьку спортивну школу "Олімп" Кролевецької міської ради здійснити донарахування додаткового коефіцієнта підвищення (1,5) до посадового окладу за період з 01.12.2022р. по 31.08.2024р. та з 01.01.2020р. - додаткового коефіцієнту підвищення (1,3), та виплатити їй донарахування надбавки, здійснити розрахунок надбавки за вислугу років з врахуванням донарахованого коефіцієнта підвищення 1,5 до посадового окладу за період з 01.12.2022р. по 31.08.2024р.; зобов`язання Дитячо-юнацьку спортивну школу "Олімп" Кролевецької міської ради нарахувати та виплатити заробітну плату позивачу в повному обсязі за фактично відпрацьовані години у вересні 2024 року, виходячи з тижневого навантаження - 30 годин на тиждень з урахуванням групи-ГБП-3 не підлягають задоволенню. В судовому засіданні не встановлено порушення законних прав позивача. Враховуючи викладене, позов [PERSON] не підлягає задоволенню у повному обсязі. Відповідно до ч. 1, ч. 5 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Сторонам, зокрема позивачу, надано можливість повно реалізувати процесуальні права, надані йому законом, в тому числі надати докази. На позивача покладений обов`язок з врахуванням предмету і підстав позову довести в суді ті обставини, на які він посилається, як на підставу своїх позовних вимог. Тобто, відповідно до вимог ст.12, 13 ЦПК України позивач повинен був довести за допомогою належних та допустимих доказів, з урахуванням положень ст. ст. 78-80 ЦПК України, зазначені ним обставини. Позивачем не надано суду доказів, на які вона посилається як на підставу своїх вимог за позовом. Суд не приймає до уваги позицію позивача та доводи, які її обґрунтовують як зобов`язання відповідача здійснити донарахування додаткового коефіцієнта підвищення (1,5) до посадового окладу за період з 01.12.2022р. по 31.08.2024р. та з 01.01.2020р. - додаткового коефіцієнту підвищення (1,3), та провести їй відповідні нарахування надбавок в тому числі за вислугу років\~ та провести відповідні виплати , за період з 01.12 .2022р. по 31.08.2024р.,\~ на розсуд суду така позиція позивача є хибною спростовується змістом Постанови КМУ № 755\~ від 14 серпня 2019 року, статтею 98 КЗпП України, ст.13 Закону України «Про оплату праці», а оплата праці за вересень 2024 року нарахована та виплачена за фактично виконану роботу, розраховану за одну групу з тижневим режимом навчально-тренувальної роботи 12 годин. З огляду на викладене, відсутні правові підстави для задоволення позовних вимог [PERSON] .\~ Оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач як на підставу для задоволення позову, не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, суд прийшов до висновку, що у задоволенні позову слід відмовити за безпідставністю позовних вимог. Судом не встановлено підстав для задоволення позову. Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, який неодноразово відзначав, що рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторін (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Руїз Торія проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain, серія A, № 303-A, §§ 29-30)). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною. Як зазначено в п. 58 рішення Європейського суду з прав людини у справі Серявін та інші проти України суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд. Предметом позову є складові заробітної плати та заробітна плата . Позивач за змістом п.1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» звільнена від сплати судового збору.\~ Відповідно до\~ ч. 6 ст. 141 ЦПК України судові витрати, компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Outcome: dismissed