Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-23 00:00:00

До Березанського міського суду Київської області надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 07 листопада 2006 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено шлюб. Шлюб було зареєстровано Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Березанського міського управління юстиції Київської області, актовий запис № 164. [INFO] у позивача та відповідача народився син, [PERSON] та [INFO] народився син [PERSON] . Як вказує позивач, спочатку сімейне життя складалося добре, проте протягом останніх 5 років сімейні стосунки між ними погіршились, що в кінцевому результаті призвело до постійних сварок, та, як наслідок, до фактичного припинення між ними шлюбних відносин. Спільне життя з відповідачем не склалося з причин відсутності взаєморозуміння між ними, байдужості до життя та проблем кожного. Позивач та відповідач втратили почуття любові та поваги один до одного. [PERSON] рішення про розірвання шлюбу прийняла остаточно і змінювати його не має намірів, оскільки примирятись з [PERSON] вони пробували неодноразово та протягом останніх 3-х років, однак безрезультатно. Тому подальше спільне життя і збереження шлюбу неможливе і є таким, що суперечить інтересам позивача, інтересам відповідача та дітей. Майнових спорів, як стверджує позивач, вони не мають. Отже, [PERSON] просить суд розірвати шлюб між [PERSON] та [PERSON] , зареєстрований 07 листопада 2006 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Березанського міського управління юстиції Київської області, актовий запис № 164. 27.02.2025 прийнято вказану вище позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, а також надав сторонам строк для подачі відзиву, відповіді на відзив, заперечень. Кожен з учасників справи мав право безпосередньо знайомитися з матеріалами справи, аргументами іншої сторони та реагувати на них відповідно до вимог ЦПК України. Позивач [PERSON] , належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, до суду не з`явилася (а.с. 45-46). 01.04.2025 до канцелярії суду надійшла заява позивача [PERSON] , у якій вона просила судове засідання, призначене на 24.04.2025, провести без її участі, наполягала на задоволенні її позовних вимог (а.с. 51). Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позов визнав, проти розірвання шлюбу не заперечував. Відповідач [PERSON] не скористався своїм\~правом,\~наданим ст. 178 ЦПК України, та не подав відзив. Згідно з\~ч.\~3\~ст.\~211\~ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Заслухавши відповідача, дослідивши письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов такого висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ч. 1 ст.\~5\~ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Частиною 1 ст. 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. В силу приписів ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Враховуючи положення ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Доказами згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 7 Сімейного кодексу України (далі - СК України) визначено загальні засади регулювання сімейних відносин. Так, згідно з ч. 1, 6 ст. 7 СК України сімейні відносини регулюються цим Кодексом та іншими нормативно-правовими актами. Відносини щодо прийняття, набрання чинності, оскарження в адміністративному порядку, виконання, припинення дії адміністративних актів у сфері сімейних відносин регулюються Законом України "Про адміністративну процедуру" з урахуванням особливостей, визначених цим Кодексом. Жінка та чоловік мають рівні права і обов`язки у сімейних відносинах, шлюбі та сім`ї. Частиною першою статті 24\~СК України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Відповідно до ч. 3 ст.\~105\~СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду. Згідно зі ст.\~112\~СК України суд з`ясовує\~фактичні взаємини\~подружжя,\~дійсні причини\~позову про\~розірвання шлюбу,\~бере до\~уваги наявність\~малолітньої дитини,\~дитини з\~інвалідністю та\~інші обставини\~життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом. (ч. 3, 4 ст. 56 СК України). Судом встановлено, що згідно з оригіналом свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого 07 листопада 2006 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Березанського міського управління юстиції Київської області, [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб, про що 07.11.2006 було зроблено відповідний актовий запис за № 164. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу: [PERSON] (а.с. 9). Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 17.06.2009, виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану Березанського міського управління юстиції Київської області, [PERSON] народився [INFO] , про що 25.06.2003 зроблено відповідний актовий запис за № 59. Батько: [PERSON] , мати: [PERSON] (а.с. 8). [PERSON] народився [INFO] , батько: [PERSON] , мати: [PERSON] , про що 03.06.2011 було зроблено відповідний актовий запис за № 61 та Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Березанського міського управління юстиції у Київській області 03.06.2011 видано свідоцтво про народження серії [NUMBER] , копію якого долучено до позовної заяви (а.с. 7). Як стверджує позивач, протягом останніх 5 років сімейні стосунки між нею та відповідачем [PERSON] погіршились, що в кінцевому результаті призвело до постійних сварок, та, як наслідок, до фактичного припинення між ними шлюбних відносин. Спільне життя з відповідачем не склалося з причин відсутності взаєморозуміння між ними, байдужості до життя та проблем кожного. Подальше спільне життя і збереження шлюбу неможливе і є таким, що суперечить інтересам позивача, інтересам відповідача та дітей. Відповідач заявлені до нього позовні вимоги про розірвання шлюбу не спростував, проти задоволення позову не заперечував. Зважаючи на те, що позивач наполягає на розірванні шлюбу, відмова в розірванні шлюбу матиме ознаки примушування до шлюбу, що є недопустимим. Відтак, суд вважає позов обґрунтованим та таким, що підлягає до задоволення. Частиною 1 ст. 141 ЦПК України встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до вимог п.п. 3 п. 1 ч. 2 ст.\~4\~Закону України\~"Про\~судовий збір" за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Позивач при зверненні до суду була звільнена від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір». Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (ч. 1 ст. 141 ЦПК України). За правилами ч. 6 ст. 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Отже, з огляду на задоволення позову, з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1211,20 гривень. На підставі ст. 7, 24, 105, 112 СК України, ст. 4, 12, 76-81, 89, 141, 258-259, 263-265, 268, 273-274, 279, 354-355 ЦПК України, суд

Outcome: approved