Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-27 00:00:00

У січні 2025 року [PERSON] через свого представника адвоката Бондаренко Ірину Анатоліївну звернулася до Бобринецького районного суду Кіровоградської області з позовом до [PERSON] про стягнення пені за прострочення сплати аліментів на утримання дітей: [PERSON] [INFO] , [PERSON] [INFO] , в сумі 48355 грн. 56 коп. В обґрунтування позову зазначено, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі, від якого мають дітей: [PERSON] [INFO] , [PERSON] [INFO] . Рішенням Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 09.04.2024 року шлюб було розірвано. Згідно рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області з [PERSON] на користь [PERSON] було стягнуто аліменти на утримання сина [PERSON] , [INFO] та сина [PERSON] , [INFO] у розмірі 1/3 частки з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50 % від прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку - щомісяця, і до досягнення [PERSON] повноліття, тобто до [INFO] , а потім у розмірі частки з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50 % від прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку - щомісяця, і до досягнення молодшою дитиною [PERSON] повноліття, тобто до [INFO] . Відповідач свої обов`язки по сплаті аліментів на утримання дітей не виконує, в зв`язку з чим утворилася заборгованість, яка згідно розрахунку від 03.04.2025 року за період з березня 2024 року по березень 2025 року, складає 48355 грн. 56 коп. Враховуючи наявну у [PERSON] заборгованість по аліментам, позивач звернулася до суду з позовом про стягнення пені за несвоєчасну сплату аліментів на утримання дітей в розмірі 48355 грн. 56 коп., яка згідно наданого позивачем розрахунку складає 100 відсотків заборгованості по аліментам. Ухвалою суду від 21.01.2025 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Представник позивача надала до суду заяву в якій просить розгляд справи провести за відсутності сторони позивача, позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просить їх задовольнити, не заперечує проти винесення заочного рішення. Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, відзиву на позовну заяву не надав, клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надходило. Згідно ч.2 ст.191 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. За відсутності заперечень представника позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи без участі сторін та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, на підставі наявних матеріалів справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, ч.2 ст.247 ЦПК України. Суд, дослідивши обставини справи, оцінивши надані по справі докази, дійшов висновку про задоволення позовних вимог з наступних підстав. Судом встановлено, що сторони по справі є батьками [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 15.12.2017 року Бобринецьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, про що складений актовий запис №119 та [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 25.01.2019 року Бобринецьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, про що складений актовий запис №11. 09.07.2024 року стягувачу ( [PERSON] ) видано виконавчий лист про стягнення з [PERSON] аліментів на утримання сина [PERSON] , [INFO] та сина [PERSON] , [INFO] у розмірі 1/3 частки з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50 % від прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку - щомісяця, і до досягнення [PERSON] повноліття, тобто до [INFO] , а потім у розмірі частки з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50 % від прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку - щомісяця, і до досягнення молодшою дитиною [PERSON] повноліття, тобто до [INFO] . Позивач у позовній заяві зазначає, що [PERSON] ухиляється від сплати аліментів, як у добровільному так і в примусовому порядку в зв`язку з чим у нього виникла заборгованість зі сплати аліментів. Так, згідно розрахунку заборгованості боржника по аліментах, складеного 03.04.2025 року Бобринецьким відділом державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) за період з березня 2024 року по березень 2025 року у [PERSON] станом на 03.04.2025 року наявна заборгованість зі сплати аліментів в розмірі 48355 грн. 56 коп. Статтею 180 СК України встановлено обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Частиною першою статті 196 СК України передбачено, що у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення. Згідно з приписами ч.4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні відповідної норми сімейного права, суд має врахувати висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Так, Верховний Суд у постанові від 25.04.2018 по справі № 572/1762/15-ц вказав, що пеня на заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Згідно формули обрахування пені, визначеній у постанові Верховного суду від 25.04.2018 по справі № 572/1762/15-ц, вказано наступне. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Пеня на заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. При цьому слід зауважити, що згідно ч.1 ст. 196 СК України, сума пені не може бути більшою, ніж 100% заборгованості по аліментам на дитину. Згідно наданого позивачем розрахунку сума неустойки (пені) за несвоєчасну сплату аліментів, яка підлягає стягненню становить 92077 грн. 04 коп. Враховуючи, що пеня перевищує 100 % суми заборгованості по аліментах, позивач на виконання вимог ст. 196 СК України просила стягнути з відповідача лише 48355 грн. 56 коп. неустойки (пені). Наданий позивачем розрахунок заборгованості не спростований відповідачем належним доказами (власний розрахунок неустойки (пені) відповідачем не надано). Відповідно до ч.1, 6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Частиною 1 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Враховуючи викладене, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку щодо задоволення позову повністю, оскільки обставини, зазначені позивачем в позовній заяві знайшли своє підтвердження під час розгляду справи та обґрунтовані належними доказами. Відповідно до ч.1 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних із розглядом справи. Як передбачено ч. 1, ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ч.6 ст.141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. У зв`язку з тим, що у справі позивач звільнена від сплати судового збору, з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи, що позовні вимоги позивача задоволено повністю, суд приходить до висновку про необхідність стягнення з відповідача на користь держави судового збору в розмірі 1211 грн. 20 коп. Щодо стягнення витрат на правничу допомогу суд виходить з наступного. Відповідно до\~ч.\~1,\~ч.\~2\~ст.\~137\~ЦПК України\~витрати,\~пов`язані з\~правничою допомогою\~адвоката,\~несуть сторони,\~крім випадків\~надання правничої\~допомоги за\~рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. На підтвердження понесених витрат, представником позивача було надано договір про надання правничої допомоги від 15 січня 2025 року укладений між адвокатом Бондаренко Іриною Анатоліївною та [PERSON] , додаток до договору про надання правничої допомоги від 15 січня 2025 року, згідно якого встановлено, що сума винагороди адвоката за надання правничої допомоги складає 4500 грн. На підставі викладеного, суд дійшов висновку про наявність правових підстав, передбачених п. 2 ч. 2 ст. 137 ЦПК України, для стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] витрат на правничу допомогу в розмірі 4500 грн.

Outcome: approved