Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-28 00:00:00

\~ \~ \~ \~ \~ \~12.12.2024 позивачка звернулася до Заводського районного суду м. Миколаєва з позовом, в якому просить розірвати шлюб, укладений між нею та [PERSON] , який зареєстрований 23.08.2001 Заводським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Миколаївського міського управління юстиції, актовий запис № 781. Вимоги позову мотивувала тим, що спільне життя між нею та відповідачем не склалось через різні погляди на сімейне життя та обов`язки, шлюбні відносини вони припинили, спільне господарство не ведуть, у зв`язку з чим у підтриманні сімейних стосунків немає сенсу.\~Від шлюбу у сторін є син [PERSON] , [INFO] , який проживає разом з позивачкою. Суд своєю ухвалою від 17.12.2024 відкрив провадження та призначив справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 17.01.2025 до канцелярії суду надійшла заява від відповідача, в якій він просить надати подружжю строк для примирення та вирішення питання щодо збереження сім`ї. Суд своєю ухвалою від 17.01.2025 надав подружжю строк для примирення до 17.03.2025 та зупинив провадження у справі. Суд своєю ухвалою від 17.03.2025 поновив провадження у справі та призначив судове засідання. Позивачка у судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала, просила про їх задоволення. Відповідач у судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомив. У заяві про надання строку для примирення подружжя висловлював свою позицію щодо незгоди з розірванням шлюбу. Суд, дослідивши матеріали справи, подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду і вирішення справи по суті, доходить до такого висновку. Судом встановлено, що 23.08.2001 сторони уклали шлюб, про що відділом реєстрації одружень, м. Миколаїв, Україна було зроблено відповідний актовий запис № 781, що підтверджується свідоцтвом про одруження від 23.08.2001 серії [NUMBER] . Від шлюбу у сторін є неповнолітній син [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 28.12.2010. Згідно із ч. 1\~ст. 3 Сімейного кодексу України сімя є первинним та основним осередком суспільства. Відповідно до положень\~ст.\~24\~Сімейного\~кодексу\~України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.\~ Згідно із приписами ст.\~56\~Сімейного кодексу\~України кожна особа має право припинити свої шлюбні відносини. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя\~ (ст. 110 СК України).\~ Спільне життя у сторін не склалося з причин несумісності характерів, різних поглядів на сімейне життя та обов`язки, що призвело до втрати почуттів кохання та взаємоповаги.\~Подружні стосунки та ведення спільного господарства між сторонами припинені. Встановлене свідчить, що подальше спільне життя позивачки та відповідача неможливе, отже збереження шлюбу суперечить інтересам обох із подружжя. Тому на підставі ст. 112 Сімейного кодексу України слід постановити рішення про розірвання шлюбу між\~ [PERSON] та [PERSON] . Згідно із ч. 1\~ст. 113 Сімейного Кодексу України\~особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Враховуючи вимоги позивачки, суд вважає за необхідне після розірвання шлюбу залишити [PERSON] прізвище « [PERSON] ». Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідач, посилаючись на те, що він є діючим військовослужбовцем, учасником бойових дій, просив звільнити його від сплати судового збору. Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон №3674-VI). Судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат (частина перша статті 1 Закону № 3574-VI). Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб. Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17 (провадження № К/9901/166/18, К/9901/30220/18). Отже, враховуючи наведене вище, предмет даного позову, на підставі положень ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

Outcome: approved