Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-21 00:00:00

Виклад позовних вимог стороною позивача. Представник позивача [PERSON] в інтересах [PERSON] звернулася до суду з позовом до Нововоронцовської селищної ради Бериславського району Херсонської області, третя особа: Приватний нотаріус Виноградова Наталія Миколаївна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, встановлення факту родинних відносин, посилаючись на те, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , уродженка с. Нововоскресенське Херсонської області. Після смерті [PERSON] залишилася спадщина, яка складається із земельної ділянки з кадастровим номером 6524184000:02:037.0003, що знаходиться на території Нововоронцовської територіальної громади Херсонської області. [PERSON] , що померла [INFO] , є бабусею позивача. Інших спадкоємців після смерті [PERSON] немає. Її син [PERSON] (батько позивача) помер ще [INFO] . Після отримання відомостей про смерть [PERSON] , [PERSON] звернувся через представника до приватного нотаріуса Виноградової Наталії Миколаївни із заявою про прийняття спадщини. Однак в усному порядку нотаріус роз`яснив про неможливість заведення спадкової справи у зв`язку з пропуском строку на прийняття спадщини. Крім того, в актовому записі про народження [PERSON] невірно вказані відомості про матір. А саме замість « [PERSON] » вказано « [PERSON] ». Тому потребує необхідності також встановлення факту родинних відносин. Також представник позивача зазначила, що з початку військової агресії російської федерації проти України 24 лютого 2022 року реалізація права громадян України на спадкування ускладнилися через масову евакуацію громадян, відключення державних реєстрів, відсутність нотаріусів на робочих місцях, проблеми зі зв`язком та транспортом, тощо. Зазначене обмежило позивача у реалізації своїх прав у встановлений законом строк на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, у тому числі із тих причин, що він боявся переміщуватися через об`єктивну, реальну та дійсну загрозу для свого життя та здоров`я, через бойові дії, спричинені збройною агресією російської федерації. Починаючи з моменту вторгнення, озброєні сили російської федерації вели активні бойові дії на всій території Херсонської області та майже кожного дня здійснювали постійні обстріли, зокрема і по с. Нововоскресенське. Тим більше, з моменту введення воєнного стану в Україні на території Херсонської області будь-які органи державної влади, в томі числі нотаріальні, не працювали. Відповідно нотаріуси також припинили свою діяльність. Тому позивач був позбавлений можливості подати заяву про прийняття спадщини в шестимісячний строк. В подальшому, через необхідність збереження свого життя, позивач був вимушений покинути територію Херсонської області та поїхав закордон, що вбачається з копій сторінок закордонного паспорту. У зв`язку з вищенаведеним, представник позивача просила: -встановити факт родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] , а саме встановити, що [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , є рідною бабою [PERSON] , [INFO] . -визначити [PERSON] , [INFO] , додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті баби [PERSON] , померлої [INFO] , строком в три місяці з дня набрання рішенням законної сили. Заяви, клопотання учасників у справі, заявлені під час судового засідання. У судове засідання позивач, його представник не з`явилися, остання надала заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримують в повному обсязі. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, надав клопотання про розгляд справи без його участі. Третя особа Приватний нотаріус Виноградова Наталія Миколаївна у судове засідання не з`явилась, про розгляд справи повідомлялась у встановленому законом порядку, клопотань, письмових пояснень суду не надала. Фактичні обставини справи, встановлені судом. Так, суд встановив та підтверджується наявними в справі доказами, що [PERSON] померла [INFO] (копія свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 09.02.2022, виданого Нововоронцовським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бериславському районі Херсонської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис №36). Згідно з копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження №00044178270 від 22.03.2024, батьками [PERSON] , [INFO] , зазначені [PERSON] , [PERSON] . [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого повторно Нововоронцовським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бериславському районі Херсонської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) 22.03.2024, актовий запис №05. Згідно з копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 28.02.1984, батьками [PERSON] є [PERSON] (батько), [PERSON] (мати). Згідно з копії витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 369650253 від 13.03.2024, земельна ділянка, площею 8,1326 га, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер 6524184000:02:037.0003, що знаходиться на території Нововоронцовської територіальної громади Херсонської області, належить [PERSON] . Згідно з копією відповіді Нововоронцовської селищної ради Бериславського району Херсонської області на адвокатський запит від 11.04.2024 №17/02-26, [PERSON] , [INFO] , проживав до дня своєї смерті ( [INFO] ) за адресою: [ADDRESS] разом із [PERSON] , [INFO] (на підставі записів з погосподарської книги за 1996-2000 років). Норми права, які застосовував суд, мотиви суду. Щодо встановлення факту родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] Суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану. Згідно частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. За правилами статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Факти, що мають юридичне значення - це факти, з якими закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин. Справи про встановлення юридичних фактів можуть бути предметом розгляду суду у порядку окремого провадження, зокрема, за умови, що факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичний характер, тобто відповідно до закону викликати юридичні наслідки: виникнення, зміну або припинення особистих чи майнових прав фізичних та юридичних осіб. Згідно статті 318 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено: який факт заявник просить встановити та з якою метою; причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів. В порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. У абзаці 2 пункту 2, пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснено, що якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Виникнення особистих і майнових прав громадян, їх зміну і припинення закон завжди пов`язує з настанням чи зміною певних обставин, тобто з юридичними фактами. У більшості випадків вони підтверджуються різними свідоцтвами, довідками та іншими документами, що видаються громадянам в адміністративному порядку. Проте не завжди заінтересована особа має можливість довести документально, що той чи інший факт мав місце (неможливість поновлення втраченого документа або виправлення наявних у ньому помилок тощо). Тому в певних випадках допускається судовий порядок встановлення фактів, що мають юридичне значення. Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, розглядаються у цивільному процесі в порядку окремого провадження (лист Верховного Суду України від 01.01.2012 р. «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення»). Пунктом 12 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення суд» від 31.03.1995 № 5, передбачено, що при розгляді справи про встановлення відповідно до п. 6 ст. 273 ЦПК факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення. Щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61/21447св19). Отже, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців: 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2024 введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Указами Президента України продовжено строк дії воєнного стану в Україні. Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309, Нововоронцовська селищна територіальна громада Бериславського району Херсонської області перебувала в окупації в період 04.03.2022 по 04.10.2022. Судом встановлено, що спадщина після [PERSON] на час розгляду справи ніким не прийнята, остання померла в с. Нововоскресенське Херсонської області, яке тривалий час перебувало в окупації та в зоні проведення бойових дій, відумерлою у встановленому законом порядку не визнана, встановлення додаткового строку для прийняття спадщини є єдиним шляхом отримання спадкового майна, інші спадкоємці із заявами про прийняття спадщини не зверталися, позивач не зміг з поважної причини в межах строку, відведеного для звернення, звернутися з відповідною заявою до нотаріальної контори. Враховуючи те, що відповідне право після смерті спадкодавця не було реалізоване відповідачем або іншими особами, а отже права та інтереси останніх жодним чином не будуть порушені. Враховуючи викладене, позивач пропустив строк для прийняття спадщини з наступних причин: у зв`язку із введенням на території України воєнного стану та веденням бойових дій у країні; виїзд на постійне проживання за кордон з метою збереження свого життя; у зв`язку із суперечливими положеннями закону щодо перебігу строку для прийняття спадщини, які протягом відведеного для прийняття спадщини періоду часу декілька разів кардинально змінювалися таким чином, що були непередбачуваними для спадкоємця та в кінцевому етапi мали своїм наслідком пропущення строку для подачі ним заяви про прийняття спадщини Тому, у встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із поважними причинами: велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна. Отже позивач пропустив строк для подання заяви на прийняття спадщини через об`єктивні перешкоди і відсутність реальної можливості (відсутність документів, оформлення і видачу яких здійснює лише нотаріальна контора, карантин). Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини на підставі ч. З ст. 1272 ЦК України, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому слід керуватися тим, що поважними причини у разі, коли спадкоємець не знав про відкриття спадщини, не міг прийняти спадщину у зв`язку з хворобою, перебуванням у безпорадному стані, знаходження у тривалому відрядженні, за кордоном, тощо. У позивача причини пропуску строку на прийняття спадщини після смерті батька були об`єктивно непереборними та поважними, а факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування. Отже строк на прийняття спадщини, передбачений ст. 1270 ЦК України був пропущений з поважних причин. Згідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1218, 1220 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини, тобто на момент смерті спадкодавця, і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Згідно ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Висновки суду. Встановлення факту родинних відносин потрібне [PERSON] для оформлення спадкових прав після смерті [PERSON] . Суд вважає, що під час оформлення свідоцтва про народження [PERSON] була допущена описка щодо ім`я матері останнього, а саме помилково зазначено ім`я « [PERSON] » замість « [PERSON] », що вбачається з інших наданих документів. Таким чином, встановлення факту родинних відносин надасть право позивачу отримати свідоцтво про право на спадщину, та, оскільки, в позасудовому засіданні встановити такий факт не надається можливим, суд вимогу щодо встановлення факту родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] задовольняє. Також, враховуючи, що період строку подання заяви про прийняття спадщини відбувався в період воєнного стану, позивач перебував закордоном, суд дійшов висновку що строк для прийняття спадщини пропущений з поважних причин, оскільки такі пов`язані з об`єктивними обставинами та перешкодами для вчинення цих дій. Разом з тим, суд враховує, що інші спадкоємці відсутні, а втручання у право спадкоємця на отримання спадщини (законне очікування) у формі відмови у задоволенні позову про поновлення строку для прийняття спадщини за наявності поважних причин пропуску, не буде пропорційним, та не може визнаватися таким, що переслідує законну мету, тому суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги та визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України,

Outcome: approved