Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-03 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду із заявою про визнання особи недієздатною та встановлення опіки і призначення опікуна, посилаючись на те, що [PERSON] , [INFO] є його рідним братом та являється інвалідом другої групи з дитинства, потребує стороннього догляду, причиною інвалідності є хронічне психічне захворювання, яке призводить до того, що брат має обмеження життєдіяльності до самообслуговування, орієнтації, спілкування, контролю за своєю поведінкою, трудової діяльності, навчання. [PERSON] проживає разом з заявником, який являється здоровим, на обліку у психоневрологічному та наркологічному диспансері не перебуває. Визнання [PERSON] недієздатним необхідно для захисту його здоров`я, майнових та немайнових інтересів, які він за станом здоров`я не може здійснювати. Також зазначив, що їх батьки померли. Крім цього, вони мають рідну сестру по мамі - [PERSON] , яка на даний час проживає в м. Одесі та виховує самостійно двох неповнолітніх дітей, оскільки її чоловік нещодавно загинув при виконанні бойового завдання на території України. Єдиним близьким родичем, який може бути опікуном [PERSON] заявник вважає себе, тому на підставі вищевикладеного, просить визнати недієздатним [PERSON] , встановивши над ним опіку та призначити його опікуном. Ухвалою суду від 15.01.2024 року відкрито окреме провадження по справі\~та призначено судовий розгляд (а.с.43). Ухвалою суду від 24.04.2024 року призначено судово-психіатричну експертизу та зупинено провадження по справі (а.с.57-28). Ухвалою суду від 06.03.2025 року відновлено провадження по справі та призначено до судового розгляду (а.с.65). \~ \~ \~ \~Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан, який продовжено до 09.05.2025 року. В судове засідання 04.04.2025 року заявник та його представник не з`явились, разом з тим, 03.04.2025 року від представника заявника надійшла до суду заява про розгляд справи за їхньої відсутності, вказала, що на заявлених вимогах наполягає, просить їх задовольнити (а.с.69). Представник заінтересованої особи Органу опіки та піклування Розквітівської сільської ради Березівського району Одеської області у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином, а саме шляхом надсилання на електронну адресу судової повістки про виклик до суду, про що свідчить довідка про доставку електронного листа (а.с 67), про причини неявки суду не повідомив. Суд вважає зазначити, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України"). Як відзначив суд у рішенні у спра\-ві «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» (1989), сторона зобов`язана «демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань». Врахувавши заяву представника заявника, відсутність представника заінтересованої особи, вивчивши наявні в матеріалах справи докази, суд доходить до наступного висновку. Згідно ч.1\~ст.4\~Цивільно процесуального\~кодексу України (далі ЦПК України)\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч.1\~ст.39\~Цивільного кодексу\~України (далі ЦК України)\~фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Відповідно до висновку судово-психіатричного експерта № 786 Одеської філії судових експертиз державної установи «Інститут судової психіатрії МОЗ України» від 06.11.2024 року, [PERSON] , [INFO] має діагноз «Помірна розумова відсталість з психоподібною поведінкою», що позбавляє останнього усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Також у висновку зазначили, що питання чи потребує [PERSON] за станом здоров`я опіки, знаходиться поза межами компетенції судово-психіатричних експертиз (а.с.60-64). За правилами ч. 3 ст. 296 ЦПК України, заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги. Таким чином, з урахуванням встановлених в судовому засіданні обставин, беручи до уваги висновок судово-психіатричної експертизи, суд дійшов висновку, що вимоги заявника про визнання\~ [PERSON] недієздатним є обґрунтованими, повністю доведені під час судового розгляду, а тому в цій частині підлягають задоволенню. Відповідно до вимог ч. 6 ст. 300 ЦПК України, строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Згідно ч. 1 ст.ст. 300 ЦПК України, суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна. Відповідно до витягу із протоколу засідання опікунської ради та піклування при виконавчому комітеті Розквітівської сільської ради Березівського району Одеської області визначено доцільним призначення опікуном [PERSON] , [INFO] над братом [PERSON] , [INFO] (а.с.38). Відповідно до\~статті 62 ЦК України\~опіка або піклування встановлюються за місцем проживання фізичної особи, яка потребує опіки чи піклування, або за місцем проживання опікуна чи піклувальника. У частинах другій-п`ятій\~статті 63 ЦК України\~визначено, що опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою. Опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників. Згідно зі\~статтею 64 ЦК України\~опікуном або піклувальником не може бути фізична особа: 1) яка позбавлена батьківських прав, якщо ці права не були поновлені;2) поведінка та інтереси якої суперечать інтересам фізичної особи, яка потребує опіки або піклування. Опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням (частина перша\~статті 67 ЦК України). Згідно з підпунктами 3.2, 3.3 Правил опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України 26 травня 1999 року № 34/166/131/88, опікунами (піклувальниками) не можуть бути особи, які: не досягли 18 років; визнані в установленому порядку недієздатними або обмежено дієздатними; перебувають на обліку або лікуються в психоневрологічних та наркологічних закладах; раніше були опікунами чи піклувальниками та з їх вини опіку чи піклування було припинено; позбавлені батьківських прав; інтереси яких суперечать інтересам осіб, що підлягають опіці чи піклуванню; засуджені за скоєння тяжкого злочину. Документи, за наявності яких органи опіки і піклування призначають опікуна: повідомлення державних, громадських організацій або заяви громадянина (громадян); копії свідоцтва про народження особи, що потребує опіки, або іншого документа, який підтверджує її вік; копія свідоцтва про смерть батьків або рішення суду про визнання громадянина безвісно відсутнім або оголошення їх померлими чи інших матеріалів, які підтверджують неможливість виховання дитини. Якщо опіка призначається над повнолітньою особою, - рішення суду про визнання даної особи недієздатною; акт обстеження умов життя особи, що потребує опіки, і опис її майна; довідки про стан здоров`я особи, що потребує опіки (якщо вона раніше проживала окремо), та майбутнього опікуна (піклувальника); довідка про місце проживання майбутнього опікуна і його заява про прийняття на себе обов`язків про опіку; акт перевірки умов життя майбутнього опікуна та висновок від органів опіки та піклування за місцем проживання опікуна про можливість виконувати опікунські обов`язки; довідка лікувальної установи про відсутність в сім`ї майбутнього опікуна (піклувальника) захворювань, що перешкоджають влаштуванню до нього особи, що потребує опіки; документ про закріплення за дитиною житлової площі. Отже, можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Тому за наявності висновку органу опіки та піклування про доцільність призначення опікуном певної особи суд зобов`язаний лише перевірити відповідність цього висновку вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, зокрема чи складений такий висновок на підставі документів, передбачених Правилами опіки та піклування. У постанові Верховного Суду від 08 січня 2024 року у справі № 753/1905/22 (провадження № 61-8758св23) зроблено висновок про те, що призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно з вимогами\~ЦПК України. При внесенні подання орган опіки та піклування має врахувати якнайкращі інтереси особи, над якою встановлюється опіка. Таке подання не є рішенням за процесуальним статусом та має для суду лише рекомендаційний характер, і при постановленні судом рішення по справі не має пріоритетного значення, та може бути враховане на розсуд суду. Аналогічні положення зазначені у Правилах опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України 26 травня 1999 року № 34/166/131/88. Як зазначено Верховним Судом у постанові від 07 квітня 2022 року у справі №712/10043/20, при призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Подання органу опіки та піклування має оцінюватися судом з точки зору його обґрунтованості і не є обов`язковим для суду. Перевіривши наданий опікунською радою та піклування при виконавчому комітеті Розквітівської сільської ради Березівського району Одеської області висновок про призначення заявника\~опікуном\~ [PERSON] , суд вважає, що орган опіки та піклування не з`ясував усі необхідні умови, передбачені\~ст.67 ЦК України. Так, у висновку не відображені дані щодо взаємовідносин [PERSON] з братом [PERSON] , а лише зроблений висновок що «…відношення особи з інвалідністю з рідними доброзичливі…» Також, не розглядалося питання щодо неможливості родичами здійснювати обов`язки опікуна [PERSON] , в тому числі при наявності сестри. У позові заявник вказує, що рідна сестра його та [PERSON] не має можливості виконувати опікунські обов`язки, так як самостійно виховує двох неповнолітніх дітей, однак належних та допустимих доказів з урахуванням вимог пункту 3.2 Правил опіки та піклування на підтвердження неможливості нею виконувати опікунські обов`язки над недієздатним братом суду не надано та у висновку необгрунтовано. Крім того, станом на сьогоднішній день саме орган опіки та піклування на підставі звернення особи чоловічої статі призовного віку із заявою про призначення її опікуном недієздатної особи, враховуючи введений у державі воєнний стан та закріплений\~статтею 65 Конституції України\~обов`язок щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, повинен з`ясувати необхідність такого, уникаючи можливих зловживань в цьому напрямку та належним чином мотивувати свій висновок про можливість призначення особи опікуном недієздатної особи та, перш за все, необхідність такого. Отже, висновок органу опіки та піклування винесений передчасно, без повного дослідження всіх обставин, а тому заява в частині призначення опікуном [PERSON] , його брата [PERSON] , не підлягає задоволенню. Згідно з частиною другою\~статті 299 ЦПК України\~судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави. На підставі викладеного та

Outcome: partial