Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-03 00:00:00

\~ \~ \~ \~І. Зміст позовних вимог. \~ \~ \~ \~У березня\~2025\~року [PERSON] \~звернулася до\~суду з\~позовною заявою\~до [PERSON] ,\~третя особа,\~яка не\~заявляє самостійних\~вимог на\~предмет спору\~на стороні\~відповідача \~приватний нотаріус\~Чернігівського міського\~нотаріального округу\~Матвієнко Сергій\~Миколайович, про визнання договору дарування недійсним. \~ \~ \~ \~Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 19 липня 2024 року між нею та відповідачем було укладено договір дарування 1/5 частки у праві власності нежитлової будівлі виробничого комплексу, розташованого по [ADDRESS] , загальною площею 540,7 кв.м, який посвідчений приватним нотаріусом Чернігівського міського нотаріального округу Матвієнком С.М. та зареєстрований в реєстрі за №1844. Вказаний договір було укладено з відповідачем з метою уникнення примусової реалізації спадкового майна в рахунок погашення боргів спадкодавця її покійного чоловіка. Договір було укладено без наміру створення правових наслідків, характерних для договору дарування, а з метою приховання майна від кредиторів та уникнення виконання боргових зобов`язань. Вказані обставини вказують та доводять той факт, що вищевказаний договір дарування є фраудаторним. Між сторонами була домовленість, що згодом договір буде розірваний за згодою сторін. На даний час загрози примусової реалізації майна немає, але відповідач не бажає в добровільному порядку розірвати договір дарування. \~ \~ \~ \~Враховуючи викладене, позивач просить визнати недійсним договір дарування від 19 липня 2024 року 1/5 частки у праві власності нежитлової будівлі виробничого комплексу, розташованого по [ADDRESS] , загальною площею 540,7 кв.м., посвідчений приватним нотаріусом Чернігівського міського нотаріального округу Матвієнком С.М., зареєстрований в реєстрі за №1844, недійсним; скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 74203001 від 19 липня 2024 року приватного нотаріуса Чернігівського міського нот аріального округу Матвієнка С.М. \~ \~ \~ \~ІІ. Заяви, клопотання та інші процесуальні рішення у справі. \~ \~ \~ \~Ухвалою Менського районного суду Чернігівської області від 14 березня 2025 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, розгляд справи постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін, підготовче засідання призначено на 04 квітня 2025 року. \~ \~ \~ \~ІІІ. Позиції учасників судового провадження. \~ \~ \~ \~Позивач, будучи належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, в підготовче засідання не з`явилася, до суду надала заяву про розгляд справи без її участі. \~ \~ \~ \~ Відповідач [PERSON] , в підготовче засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, до суду надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги визнає. \~ \~ \~ \~Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача приватний нотаріус Чернігівського міського нотаріального округу Матвієнко С.М. в підготовче засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином \~ \~ \~ \~За таких обставин, суд дійшов висновку, що справу можливо розглянути без учасників справи за наявними у справі доказами. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~Враховуючи, що відповідач надала письмову заяву про визнання позову, суд відповідно до частини 3 статті 200 ЦПК України, вважає за можливе ухвалити рішення у підготовчому засіданні. \~ \~ \~ \~ІV. Фактичні обставини встановлені судом. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що 19 липня 2024 року між [PERSON] (дарувальник) та [PERSON] (обдарована) укладено договір дарування, посвідчений приватним нотаріусом Чернігівського міського нотаріального округу Матвієнком С.М., зареєстрований в реєстрі за №1844. \~ \~ \~ \~Сторони вказаного договору погодили, що Дарувальник передає безоплатно у власність Обдарованій, а Обдарована приймає у дар 1/5 частку об`єкту нежитлової нерухомості виробничий комплекс, розташований по [ADDRESS] , загальною площею 540,7 кв.м., який складається з : прохідної «А-1» площею 12,5 кв.м.; вагової «А1-1»; забійного цеху з прибудовами «В-1», «В1-1», «В3-1», «В4-1», «В5-1» площею 334,7 кв.м.; щитової «Б-1» площею 18,0 кв.м.; складу «Г-1» площею 175,5 кв.м.; пожежних резервуарів №1, №2; водонапірної башти №3; свердловини №4, №5; недобудованих підземних сховищ [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] (п.1 договору). \~ \~ \~ \~ Згідно з пунктом 2 вказаного договору нерухоме майно, 1/5 частка, якого дарується, належить [PERSON] на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого приватним нотаріусом Чернігівського районного нотаріального округу 10 липня 2024 року Кириченко Т.В., зареєстрованого за №1259. \~ \~ \~ \~Як вбачається з витягу з Державного реєстру речових прав, сформованого 19 липня 2024 року за №387616950, власником 1/5 частки об`єкта житлової нерухомості (виробничого комплексу), загальною площею 540,7 кв.м., розташованого по [ADDRESS] , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1610705374230, на підставі договору дарування від 19 липня 2024 року, серія та номер 1844, є [PERSON] (а.с.6). \~ \~ \~ \~Звертаючись до суду з даним позовом, позивач (Дарувальник) у позовній заяві зазначив, що метою укладення спірного договору був не перехід права власності від [PERSON] до [PERSON] , а приховання майна від кредиторів та уникнення виконання боргових зобов`язань. У фактичне володіння вказаним у договорі майном відповідачка не вступала. Відповідач визнає вказаний факт. \~ \~ \~ \~Заочним рішенням Деснянського районного суд м. Чернігова від 16 травня 2024 року (справа №750/123/24, провадження 2/750/601/24) з [PERSON] та її неповнолітніх дітей, як із спадкоємців померлого боржника, стягнуто на користь [PERSON] заборгованість за договором позики №128 від 31 січня 2020 року, на погашення боргу спадкодавця, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. \~ \~ \~ \~Ухвалою Менського районного суду Чернігівської області від 16 жовтня 2024 року провадження за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення коштів кредитором спадкодавця закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову. \~ \~ \~ \~V.Норми права, які підлягають застосуванню та мотиви суду, щодо оцінки аргументів наведених учасниками справи. \~ \~ \~ \~Загальні вимоги, додержання яких є необхідними для чинності правочину, передбачені у\~статті 203 ЦК України. Підстави недійсності правочину визначені у\~статті 215 ЦК України. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~статті 234 ЦК України\~фіктивним є правочин, який вчинено без наміру створення правових наслідків, які обумовлювалися цим правочином. Фіктивний правочин визнається судом недійсним. \~ \~ \~ \~Звертаючись до суду з позовом, позивач як на підставу обґрунтування позовних вимог послався на фіктивність договору дарування (стаття 234 ЦК України), зазначаючи при цьому, що оспорюваний договір вчинений нею з метою уникнення звернення стягнення кредитором на її майно як боржника, тобто з метою приховати майно від звернення стягнення на нього, про що була обізнаня відповідача на моменту укладення договору, що дає підстави вважати, що правочини є фраудаторним ( на шкоду кредиторам). \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 1 ст. 717 ЦК України за договором дарування одна сторона (дарувальник) передає або зобов`язується передати в майбутньому другій стороні (обдаровуваному) безоплатно майно (дарунок) у власність. \~ \~ \~ \~Дарунком можуть бути рухомі речі, в тому числі гроші та цінні папери, а також нерухомі речі (ч. 1 ст. 718 ЦК України). \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 2 ст. 719 ЦК України договір дарування нерухомої речі укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню. \~ \~ \~ \~Право власності обдаровуваного на дарунок виникає з моменту його прийняття (ч.1 ст. 722 ЦК України). \~ \~ \~ \~Частиною 1 ст. 202 ЦК України передбачено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Така дія повинна бути правомірною, а її неправомірність є підставою для визнання правочину недійсним. \~ \~ \~ \~Відповідно до положень статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою, шостою статті 203 ЦК України. \~ \~ \~ \~Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин). \~ \~ \~ \~Згідно зі статтею 234 ЦК України фіктивним є правочин, який вчинено без наміру створення правових наслідків, які обумовлювалися цим правочином. Фіктивний правочин визнається судом недійсним. \~ \~ \~ \~Для визнання правочину фіктивним необхідно встановити наявність умислу всіх сторін правочину. У разі, якщо на виконання правочину було передано майно, такий правочин не може бути кваліфікований як фіктивний. \~ \~ \~ \~Отже, фіктивний правочин характеризується тим, що сторони вчиняють такий правочин лише для виду, знаючи заздалегідь, що він не буде виконаний; вчиняючи фіктивний правочин, сторони мають інші цілі, ніж ті, що передбачені правочином. Фіктивним може бути визнаний будь-який правочин, якщо він не має на меті встановлення правових наслідків. \~ \~ \~ \~Ознака вчинення його лише для вигляду повинна бути властива діям обох сторін правочину. Якщо одна сторона діяла лише для вигляду, а інша намагалася досягти правового результату, такий правочин не може бути фіктивним. \~ \~ \~ \~У фіктивних правовідносинах внутрішня воля сторін не відповідає зовнішньому її прояву. \~ \~ \~ \~Позивач, який звертається до суду з позовом про визнання правочину фіктивним, повинен довести суду відсутність в учасників правочину наміру створити юридичні наслідки. \~ \~ \~ \~Для визнання правочину фіктивним необхідно встановити наявність умислу всіх сторін правочину. Судам необхідно враховувати, що саме по собі невиконання правочину сторонами не означає, що укладено фіктивний правочин. Якщо сторонами не вчинено будь-яких дій на виконання такого правочину, суд ухвалює рішення про визнання правочину недійсним без застосування будь-яких наслідків. У разі, якщо на виконання правочину було передано майно, такий правочин не може бути кваліфікований як фіктивний. \~ \~ \~ \~Основними ознаками фіктивного правочину є: введення в оману (до або в момент укладення угоди) третьої особи щодо фактичних обставин правочину або дійсних намірів учасників; свідомий намір невиконання зобов`язань договору; приховування справжніх намірів учасників правочину. \~ \~ \~ \~Укладення договору, який за своїм змістом суперечить вимогам закону, оскільки не спрямований на реальне настання обумовлених ним правових наслідків, є порушенням частин першої та п`ятої статті 203 ЦК України, що за правилами статті 215 цього Кодексу є підставою для визнання його недійсним відповідно до статті 234 ЦК України. \~ \~ \~ \~Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 13 березня 2019 року в справі № 757/12646/16, від 28 лютого 2018 року у справі № 909/330/16, від 01 листопада 2018 року в справі № 910/18436/16, від 31 березня 2021 року у справі № 201/2832/19. \~ \~ \~ \~Як зазначає позивачка у позовній заяві, що також підтверджує і відповідачка, метою укладення спірного договору був не перехід права власності від [PERSON] до [PERSON] , а приховання майна від кредиторів та уникнення виконання боргових зобов`язань, у фактичне володіння вказаним у договорі майном відповідачка не вступала. \~ \~ \~ \~ Будь-який правочин, вчинений боржником у період настання у нього зобов`язання із погашення заборгованості перед кредитором, внаслідок якого боржник перестає бути платоспроможним, має ставитися під сумнів у частині його добросовісності та набуває ознак фраудаторного правочину. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] прийняла спадщину після померлого чоловіка [PERSON] .. Останнім за життя було укладено договори позики грошових коштів та не повернуто борг. [PERSON] , прийнявши спадщину, була обізнана з тим, що їй необхідно повернути грошові кошти після смерті свого чоловіка в межах вартості успадкованого нею майна. \~ \~ \~ \~На момент укладення оспорюваного правочину Деснянським районним судом м. Чернігова було ухвалено рішення від 16 травня 2024 року, яким з [PERSON] та її неповнолітніх дітей стягнуто на користь [PERSON] заборгованість за договором позики №128 від 31 січня 2020 року, на погашення боргу спадкодавця, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину, а у провадженні Менського районного суду Чернігівської області перебувала цивільна справа за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення коштів кредитором спадкодавця, провадження у якій ухвалою Менського районного суду Чернігівської області від 16 жовтня 2024 року закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову, оскільки після пред`явлення позову позовні вимоги відповідачем [PERSON] були задоволені, позику було повернуто в повному обсязі. \~ \~ \~ \~Отже, [PERSON] , достовірно знаючи про факт існування невиконаних зобов`язань перед кредиторами, заздалегідь передбачала існування негативних наслідків для себе у випадку виконання судових рішень про стягнення з неї заборгованості, шляхом звернення стягнення на успадковане нею нерухоме майно, з очевидною метою приховати набуте у спадок нерухоме майно від звернення на нього стягнення, вчинила правочин щодо відчуження (дарування) 1/5 частки виробничого комплексу, про що також була обізнана і відповідач. Таким чином, [PERSON] діяла недобросовісно, зловживаючи своїми цивільними правами на шкоду правам інших осіб. Вказані обставини вказують та доводять той факт, що правочин щодо відчуження (дарування) частки нерухомого майна є фраудаторним (укладеними на шкоду кредиторам) та підлягає визнанню недійсним. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 2 п.4 ст. 16 ЦК України одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є відновлення становища, яке існувало до порушення. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. \~ \~ \~ \~У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування. \~ \~ \~ \~Відновлення становища, яке існувало до реєстрації договору, що оспорює та відповідно незаконної реєстрації неіснуючого права власності, має відбуватися шляхом усунення відповідних наслідків такого порушення, яким є посвідчений договір дарування та державна реєстрація відповідного неіснуючого права. \~ \~ \~ \~Відновлення становища, яке існувало до посвідчення договору дарування нерухомого майна можливе шляхом визнання його недійсним. \~ \~ \~ \~Щодо державної реєстрації права власності на нерухоме майно то відновлення становища, яке існувало до відповідного порушення можливе шляхом скасування судом державної реєстрації права власності відповідно до ч. 2 ст. 27 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень», в якій зазначається, що державна реєстрація речових прав скасовується в разі винесення судом відповідного рішення, про що вносяться дані до Державного реєстру прав. Враховуючи викладене, а також визнання відповідачем позову, що не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved