Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-14 00:00:00

Заступник керівника Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області Денисюк Олексій (далі - прокурор) звернувся до суду із позовом в інтересах держави в особі: Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області, Макарівської селищної ради, до [PERSON] (далі - відповідач, [PERSON] ) про стягнення збитків, заподіяних незаконним виловом риби. Позовні вимоги обґрунтовував тим, що вироком Макарівського районного суду Київської області від 16.12.2024 у справі №\~370/795/24 затверджено угоду про визнання винуватості, укладену між [PERSON] та прокурором Макарівського відділу Києво-Святошинської окружної прокуратури Петренко М.С.; визнано [PERSON] винуватим у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та призначено покарання у виді штрафу в розмірі 1000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17\~000 грн. Цим вироком установлено, що [PERSON] 24.01.2024 близько 11.40 год., перебуваючи на річці Здвиж, яка знаходиться в межах с. Гавронщина Бучанського району Київської області, діючи з прямим умислом, без передбаченого законом дозволу, з використанням забороненого засобу лову - сітки з ліски, будучи взутим у чоботи-заброди, з корисливих мотивів, з метою вживання в їжу, виловив рибу в кількості 44 екземпляри. Вказану сітку, в якій містилась свіжовиловлена риба в кількості 44 екземпляри, [PERSON] перемістив на берег річки Здвиж Гавронщинського водосховища, де був виявлений працівниками Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області. Таким чином [PERSON] за допомогою забороненого знаряддя лову - сітки з ліски, вчинив незаконний вилов водних живих біоресурсів, а саме риби, в кількості: окунь звичайний - 21 екземпляр (3\~162 грн. за 1 екземпляр, загальною сумою 66\~402 грн.), щука звичайна - 3 екземпляри (3\~468 грн. за 1 екземпляр, загальною сумою 10\~404 грн.), карась сріблястий - 8 екземплярів (1\~581 грн. за 1 екземпляр, загальною сумою 12\~648 грн.), лящ - 4 екземпляри (1\~649 грн. за 1 екземпляр, загальною сумою 6\~596 грн.), плоскирка - 4 екземпляри (1\~564 грн. за 1 екземпляр; загальною сумою 6\~256 грн.), тараня (плітка звичайна) - 4 екземпляри (1\~564 грн. за 1 екземпляр, загальною сумою 6\~256 грн.), чим грубо порушив розділ IV «Правил любительського рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України №\~700 від 19.09.2022, та займаючись таким чином незаконним рибним добувним промислом, відповідно до такс, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 29.09.2023 № 1042 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів», спричинив водним біоресурсам держави в особі Макарівської селищної ради Бучанського району Київської області істотну шкоду на загальну суму 108\~562 грн. Водночас шкода, завдана державі [PERSON] внаслідок вчинення кримінального правопорушення в сумі 108\~562 грн., наразі є невідшкодованою ним в добровільному порядку. 24.01.2025 Києво-Святошинською окружною прокуратурою Київської області на адресу Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області скеровано лист, яким ініційовано питання щодо вжиття заходів, спрямованих на відшкодування вказаної шкоди [PERSON] . Водночас згідно відповіді Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області №\~2-7-9/226-25 від 03.02.2025, в Управління відсутня можливість вжиття відповідних заходів. 24.01.2025 Києво-Святошинською окружною прокуратурою до Макарівської селищної ради скеровано листа №\~55/1-446Вих-25, в якому останню проінформовано про встановлені порушення та необхідність вжиття заходів представницького характеру щодо стягнення спричиненої шкоди в сумі 108 562 грн., а також орган місцевого самоврядування проінформовано, що у випадку невжиття заходів до стягнення шкоди, прокурором буде вжито заходів представницького характеру. В свою чергу, Макарівська селищна рада у відповідь на дане повідомлення направила на адресу окружної прокуратури лист за №\~03-23/167 від 24.01.2025, в якому зазначила, що позбавлена контролюючих повноважень та не взмозі самостійно зібрати всі належні та допустимі докази з метою підготовки позову до суду. Вказане свідчить про усвідомлену пасивну поведінку Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області та Макарівської селищної ради щодо нездійснення захисту інтересів держави, а тому прокурор звернувся до суду з позовом в інтересах держави. Ухвалою суду\~від 12.02.2025\~позовну заяву\~прокурора прийнято\~до розгляду\~та відкрито провадження у даній справі. Розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та без проведення судового засідання. Встановлено відповідачу 15-тиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву відповідно до ст. 178 ЦПК України. Копію ухвали суду від 12.02.2025 та копію позовної заяви з додатками відповідач отримав 22.02.2025, що підтверджується рекомендованим повідомленням № 0610230371671. . Відповідно у встановлений судом строк, відповідач на адресу суду клопотань про розгляд справи з повідомленням сторін та відзиву на позовну заяву не подав, у зв`язку з чим суд відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Вироком Макарівського районного суду Київської області від 16.12.2024 у справі №\~370/795/24 затверджено угоду про визнання винуватості, укладену між [PERSON] та прокурором Макарівського відділу Києво-Святошинської окружної прокуратури Петренко М.С.; визнано [PERSON] винуватим у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та призначено покарання у виді штрафу в розмірі 1000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17\~000 грн. (а.с. 27-28). Цим вироком установлено, що [PERSON] 24.01.2024 близько 11.40 год., перебуваючи на річці Здвиж, яка знаходиться в межах с. Гавронщина Бучанського району Київської області, діючи з прямим умислом, без передбаченого законом дозволу, з використанням забороненого засобу лову - сітки з ліски, будучи взутим у чоботи-заброди, з корисливих мотивів, з метою вживання в їжу, виловив рибу в кількості 44 екземпляри. Вказану сітку, в якій містилась свіжовиловлена риба в кількості 44 екземпляри, [PERSON] перемістив на берег річки Здвиж Гавронщинського водосховища, де був виявлений працівниками Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області. Таким чином [PERSON] за допомогою забороненого знаряддя лову - сітки з ліски, вчинив незаконний вилов водних живих біоресурсів, а саме риби, в кількості: окунь звичайний - 21 екземпляр (3\~162 грн. за 1 екземпляр, загальною сумою 66\~402 грн.), щука звичайна - 3 екземпляри (3\~468 грн. за 1 екземпляр, загальною сумою 10\~404 грн.), карась сріблястий - 8 екземплярів (1\~581 грн. за 1 екземпляр, загальною сумою 12\~648 грн.), лящ - 4 екземпляри (1\~649 грн. за 1 екземпляр, загальною сумою 6\~596 грн.), плоскирка - 4 екземпляри (1\~564 грн. за 1 екземпляр; загальною сумою 6\~256 грн.), тараня (плітка звичайна) - 4 екземпляри (1\~564 грн. за 1 екземпляр, загальною сумою 6\~256 грн.), чим грубо порушив розділ IV «Правил любительського рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України №\~700 від 19.09.2022, та займаючись таким чином незаконним рибним добувним промислом, відповідно до такс, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 29.09.2023 № 1042 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів», спричинив водним біоресурсам держави в особі Макарівської селищної ради Бучанського району Київської області істотну шкоду на загальну суму 108\~562 грн. Вирок Макарівського районного суду Київської області від 16.12.2024 у справі №\~370/795/24 набрав законної сили 16.01.2025. Відповідно до копій розрахунків вартість матеріального збитку, заподіяного рибному господарству України, становить 108\~562 грн. (а.с. 22-23). 24.01.2025 Києво-Святошинською окружною прокуратурою Київської області на адресу Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області скеровано лист, яким ініційовано питання щодо вжиття заходів, спрямованих на відшкодування вказаної шкоди [PERSON] (а.с. 29-32). 24.01.2025 Києво-Святошинською окружною прокуратурою до Макарівської селищної ради скеровано листа №\~55/1-446Вих-25, в якому останню проінформовано про встановлені порушення та необхідність вжиття заходів представницького характеру щодо стягнення спричиненої шкоди в сумі 108 562 грн., а також орган місцевого самоврядування проінформовано, що у випадку невжиття заходів до стягнення шкоди, прокурором буде вжито заходів представницького характеру (а.с. 36-39). Водночас згідно відповіді Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області №\~2-7-9/226-25 від 03.02.2025, в Управління відсутня можливість вжиття відповідних заходів (а.с. 33-35). В свою чергу, Макарівська селищна рада у відповідь на дане повідомлення направила на адресу окружної прокуратури лист за №\~03-23/167 від 24.01.2025, в якому зазначила, що позбавлена контролюючих повноважень та не взмозі самостійно зібрати всі належні та допустимі докази з метою підготовки позову до суду (а.с. 40). Між сторонами склались правовідносини, які регулюються нормами ЦК України, Законом України «Про тваринний світ», Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», Правилами любительського рибальства. Відповідно до статті 27\~Закону України\~«Про тваринний\~світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. Згідно із п. 1 розділу І Правил любительського рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19 липня 2022 року, Правила визначають умови здійснення любительського рибальства (спортивного рибальства та підводного полювання), застосування знарядь лову і способів добування (вилову), обсяги добування (вилову) за вагою та поштучно, заборонені місця і строки (періоди) заборон на добування (вилов) водних біоресурсів, мінімально дозволені для добування (вилову) розміри та види водних біоресурсів, умови проведення спортивних заходів та/або змагань з видів спорту, якими відповідно до правил спортивних змагань передбачено здійснювати добування (вилов) водних біоресурсів. Відповідно до п.п.1 п. 1 розділу IV Правил любительського рибальства забороняється добування (вилов) сітками та пастками усіх типів та конструкцій. Згідно п.п.4 п.4 розділу IV Правил любительського рибальства забороняється добування (вилов) у період нересту, за виключенням добування (вилову) водних біоресурсів на не заборонених органами рибоохорони ділянках рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) гачковими знаряддями лову з кількістю гачків не більше двох на рибалку або спінінгом з однією штучною приманкою з берега. Відповідно до положень\~ст. 66 Конституції України\~кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до\~ст. 63 Закону України «Про тваринний світ»\~порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Згідно із ч. 1\~ст. 1166 Цивільного кодексу України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до\~статті 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»\~шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.. Судом встановлено, що шкода у розмірі 108\~562 грн. була заподіяна державі з вини [PERSON] внаслідок вчинення ними кримінального проступку, що встановлено вироком суду, який набрав законної сили. Відповідно до\~ст.10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»\~посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають, зокрема, такі повноваження: складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до п.4 Положення про Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм, затвердженого\~постановою Кабінету Міністрів України № 895 від 30 вересня 2015 року, Держрибагентство відповідно до покладених на нього завдань згідно с здійснює державний нагляд (контроль) у галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів у виключній (морській) економічній зоні України, територіальному морі, внутрішніх водоймах України та у водах за межами юрисдикції України щодо рибальських суден, що плавають під Державним Прапором України, відповідно до міжнародних договорів України т. 69\~Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Пунктом 7 вищезазначеного Положення встановлено, що Держрибагентство (орган рибоохорони) здійснює свої повноваження безпосередньо, а також через утворені в установленому порядку територіальні органи (органи рибоохорони). Відповідно до Положення про Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області, затвердженого наказом Державного агентства рибного господарства України № 77 від 15 лютого 2024 року, Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області (Київський рибоохоронний патруль) є територіальним органом Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Держрибагентство), діє у складі Держрибагентства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.\~48\~ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області не є самостійним суб`єктом господарювання, не має статусу юридичної особи, тому не може бути самостійною стороною по справі, а отже і не звертатися до суду із позовом для захисту державних інтересів. Відповідно до положень\~ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»\~водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених\~Конституцією України\~та законами України. З наведеного вбачається, що природні ресурси (в тому числі водні біоресурси), які відповідно до Конституції України\~та інших законодавчих актів є матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, права власника (володіння, користування, розпоряджання) щодо яких, від імені Українського народу, здійснюють органи місцевого самоврядування, як юридичні особи, є майном певної територіальної громади. Таким чином, шкода, завдана внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, повинна бути відшкодована відповідній територіальній громаді, управління майном якого здійснює відповідний орган місцевого самоврядування. Таким чином, шкода, завдана внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, повинна бути відшкодована відповідній місцевій раді за місцем завдання шкоди (Макарівській селищній раді Бучанського району Київської області). Відповідно до ч. 1,2 ст.\~324\~ЦК України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, встановлених\~Конституцією України. Згідно\~ст. 15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції, зокрема здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Місцеві ради можуть здійснювати й інші повноваження відповідно до цього та інших законів України. Відповідно до\~ст.33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»\~до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить, зокрема , здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів. Згідно ст.18-1 вищезазначеного Закону орган місцевого самоврядування може бути позивачем та відповідачем у судах загальної юрисдикції, зокрема, звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування. Отже, Макарівська селищна рада Бучанського району Київської області, в територіальних межах якої було здійснено незаконний вилов риби відповідачами, є органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у правовідносинах по здійсненню контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів. Прокурором на адресу Макарівської селищної ради Бучанського району Київської області неодноразово направлялися вимоги щодо необхідності звернення до суду із відповідними позовами про стягнення із відповідача збитків, заподіяних порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Відповідно до ч. 3\~ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»\~прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Підставою для представництва інтересів держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області та Макарівської селищної ради Бучанського району Київської області, шляхом подання позову є. невідшкодування відповідачем [PERSON] шкоди, заподіяної в інтересам держави наслідок вчинення кримінального проступку, при неналежному здійсненні уповноваженим органом, до компетенції яких віднесені відповідні повноваження, захисту цих інтересів. Із правових позицій Верховного Суду, викладених в ухвалі від 19 липня 2018 року по справі № 822/1169/17, суд звертає увагу, що захищати інтереси держави повинні, насамперед, відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду. Аналіз частини четвертої\~статті 23 Закону України «Про прокуратуру»\~дає підстави стверджувати, що прокурор може підтвердити наявність підстав для представництва інтересів держави в суді шляхом надання належного обґрунтування, підтвердженого достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного суб`єкта владних повноважень про звернення до суду, запитами, а також копіями документів, отриманих від суб`єкта владних повноважень, що свідчать про наявність підстав для відповідного представництва. В даному випадку прокурором була обґрунтована необхідність захисту інтересів держави саме прокурором та підстави його звернення до суду із позовом, від імені Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області та Макарівської селищної ради Бучанського району Київської області. Враховуючи вищевикладене, факт заподіяння діями відповідача шкоди державним інтересам внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів, відсутності добровільного відшкодування такої шкоди зі сторони відповідача, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Оскільки дане рішення ухвалюється на користь позивача, який на підставі п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України\~«Про судовий\~збір» при подачі позову про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення\~кримінального правопорушення звільнений від сплати судового збору, тому відповідно до\~ст.141 ЦПК України, судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь держави. Згідно ч. 5 ст. 268ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Outcome: approved