Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-09 00:00:00

Державна екологічна інспекція Центрального округу звернулася до суду з позовом до [PERSON] про\~стягнення шкоди,\~заподіяної державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства, мотивуючи свої вимоги тим, що 31.01.2023 до Інспекції надійшов лист №12/14 від 02.01.2022 від Уманського РУП ГУНП в Черкаській області з постановою про закриття кримінального провадження №12022255360000974 від 06.08.2022 з копіями матеріалів кримінального провадження для вирішення питання про притягнення до адміністративної відповідальності [PERSON] 17.03.2023 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Ремигайло А.Р. складено протокол про адміністративне правопорушення №003101, в якому зафіксовано правопорушення передбачене ст. 10 Закону України «Про рослинний світ», а саме внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства державі заподіяна шкода: незаконно зрублені дерева в кількості 12 штук породи «акація». 17.03.2023 було винесено постанову про накладення адміністративного стягнення №003101, визнано [PERSON] винним у вчиненні адміністративного правопорушення та накладено адміністративне стягнення у сумі 340 грн. Оскільки вищевказана постанова у встановлений законодавством строк не сплачена добровільно та не оскаржена відповідачем, Інспекцією направлено листа №03.5-10/113 від 05.06.2023 до Уманського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області для примусового стягнення. Постановою від 10.01.2024 ВДВС у м. Умані Уманського району Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) закінчено виконавче провадження №72215034 у зв`язку із сплатою коштів у повному обсязі. Інспекцією було направлено відповідачу лист від 24.04.2024 №03.5-07/1984, в якому пропонувалося відшкодувати шкоду, яку заподіяно державі незаконною порубкою 12 дерев породи «акація» в межах населеного пункту с. Ятранівка Уманського району, на суму 10 238 грн. у добровільному порядку, в іншому випадку збитки заподіяні державі будуть стягнені у судовому порядку. Розрахунок проведено у відповідності до «Такси обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів» Постанови Кабінету Міністрів України від 8 квітня 1999 року № 559. Враховуючи, що відповідач заподіяні збитки державі не відшкодував, Інспекція як уповноважений державою контролюючий орган вимушена звернутися до суду із позовом про стягнення з [PERSON] шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу у розмірі 10 238 грн. Ухвалою судді від 19.03.2025 у справі відкрито спрощене позовне провадження, а також роз`яснено відповідачу право подати відзив на позовну заяву або пред`явити зустрічний позов до позивача у строк 15 днів з дня отримання копії ухвали судді про відкриття провадження у справі. Розгляд справи по суті вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження, відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Сторонам направлено копію ухвали про відкриття провадження у справі. Рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення відповідачу [PERSON] повернулося на адресу суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», що вважається належним повідомленням сторони про судовий розгляд. Станом на день винесення рішення відповідач не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, також доказів на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України. Суд, розглянувши подані документи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов наступного висновку. У відповідності до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справу в межах заявлених вимог на підставі представлених доказів. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що 30.12.2022 постановою слідчого Уманського РУП ГУНП в Черкаській області, кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 12022250320000974 від 06.08.2022 закрито у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України. 17.03.2023 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Ремигайло А.Р. складено протокол про адміністративне правопорушення №003101 відносно [PERSON] , в якому зафіксовано правопорушення передбачене ст. 10 Закону України «Про рослинний світ», а саме внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства державі заподіяна шкода: незаконно зрублені дерева в кількості 12 штук породи «акація». 17.03.2023 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Ремигайло А.Р. було винесено постанову про накладення адміністративного стягнення №003101, якою [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст..153 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 340 грн. \~ \~ \~ \~Оскільки [PERSON] добровільно суму штрафу не сплатив, тому постанову від 17.03.2023 було направлено для виконання та 11.07.2023 старшим державним виконавцем ВДВС у місті Умані Уманського району Черкаської області Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Київ) було відкрито виконавче провадження ВП № 72215034. 10.01.2024 постановою головного державного виконавця ВДВС у місті Умані Уманського району Черкаської області Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Київ) ВП № 72215034 закінчено виконавче провадження з примусового виконання постанови № 003101 від 17.03.2023 відносно [PERSON] , у зв`язку зі сплатою коштів в повному обсязі. Відповідно до розрахунку розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконної порубки дерев, загальний розмір шкоди становить 10238 грн. Розрахунок розміру шкоди, заподіяної [PERSON] проведено у відповідності з постановою КМ\~України від\~08.04.1999р.№\~559 дод.1 (у редакції постанови КМУ від 28.12.2001р. №1789). Відповідач претензійні вимоги не виконав, шкоду, заподіяну державі незаконною порубкою дерев не сплатив. На дату подання позовної заяви відповідачем не здійснено відшкодування завданої шкоди. Відповідно до статті 13\~Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки. Усі суб`єкти права власності рівні перед законом. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Охорона навколишнього природного середовища, раціональне використання природних ресурсів, забезпечення екологічної безпеки життєдіяльності людини невід`ємна умова сталого економічного та соціального розвитку України. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Згідно статті 4\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» природні ресурси України є власністю Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України, цим та іншими законами України. Громадяни України мають право користуватися природними ресурсами України відповідно до цього та інших законів. Частиною 1 статті 5\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» встановлено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Згідно з ст.28\~Закону України\~«Про благоустрій\~населених пунктів» охороні та відновленню підлягають усі зелені насадження в межах населених пунктів під час проведення будь-якої діяльності, крім зелених насаджень, які висаджені або виросли самосівом в охоронних зонах повітряних і кабельних ліній, трансформаторних підстанцій, розподільних пунктів і пристроїв. Охорона, утримання та відновлення зелених насаджень на об`єктах благоустрою, а також видалення дерев, які виросли самосівом, здійснюються за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів залежно від підпорядкування об`єкта благоустрою, а на земельних ділянках, переданих у власність, наданих у постійне користування або в оренду, - за рахунок коштів їх власників або користувачів відповідно до нормативів, затверджених у встановленому порядку. Згідно ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, перераховуються на рахунок місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища за місцем заподіяння екологічної шкоди. Відповідно до ст.66 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, відшкодувати завдані ним збитки. Згідно до п.п.3,4 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2006 №1045, видалення зелених насаджень на території населеного пункту здійснюється за рішенням виконавчого органу сільської, селищної, міської ради на підставі ордера. Підставою для прийняття рішення компетентним органом є заява про видалення зелених насаджень, подана юридичною чи фізичною особою. Статтею 40 Закону України «Про рослинний світ» передбачено, що порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні, зокрема, у: самовільному спеціальному використанні природних рослинних ресурсів; порушенні правил загального використання природних рослинних ресурсів; протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу. Статтею 153 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за знищення або пошкодження зелених насаджень, окремих дерев, чагарників, газонів, квітників та інших об`єктів озеленення в межах населених пунктів, невжиття заходів для їх охорони, а також самовільне перенесення в інші місця під час забудови окремих ділянок, зайнятих об`єктами озеленення; пошкодження дерев і чагарників за межами населених пунктів, що не віднесені до лісового фонду, або їх незаконна порубка. Згідно ст.ст.68,69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно до ч. 1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно п.1.2. роз`яснення\~Вищого арбітражного\~суду №02-5/744\~від 27.06.2001\~«Про деякі\~питання практики\~вирішення спорів,\~пов`язаних\~із застосуванням\~законодавства про\~охорону навколишнього\~\~природного\~середовища» із змінами, внесеними згідно з Роз`ясненням Вищого господарського суду, відповідно до статті 69 Закону (1264-12) шкода, заподіяна внаслідок порушення природоохоронного законодавства, пілягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження \~розміру\~\~стягнення\~\~та\~\~незалежно\~\~від сплати збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів.\~\~Шкода, заподіяна внаслідок порушення цього законодавства, повинна відшкодовуватись у розмірах, які визначаються на підставі затверджених у встановленому порядку такс і методик обрахування розмірів шкоди, що діють на час здійснення порушення або, у разі неможливості встановлення часу здійснення порушення, - на час його виявлення. Вимогами частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України установлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Оскільки у матеріалах справи відсутні докази спростування вини відповідача, та, як наслідок, спростування заподіяння шкоди у заявленому розмірі 10238 грн., суд приходить до висновку, що позовні вимоги про відшкодування шкоди, завданої державі порушенням природоохоронного законодавства є обґрунтованими, підтвердженими зібраними у справі доказами та не спростованими у встановленому процесуальним законом порядку відповідачем, а тому підлягають задоволенню у повному обсязі. Згідно з ч. 1 ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 3028,00грн.

Outcome: approved