Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-13 00:00:00

І. Короткий зміст позовних вимог [PERSON] звернувся до суду з указаним позовом, у якому просить : - визнати незаконною бездіяльність посадових осіб АТ КБ «ПриватБанк» по невідновленню залишку коштів на банківському рахунку [PERSON] (рахунок [NUMBER] , заява SАМDNWFС00076404038 від 05.05.2022) до того стану, у якому він був перед виконанням операцій по зняттю з нього коштів в період з 27.11.2023 по 29.11.2023; - зобов`язати АТ КБ «ПриватБанк» здійснити перерахунок заборгованості за кредитним договором (рахунок [NUMBER] , заява SАМDNWFС00076404038 від 05.05.2022), укладеним між АТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] із вирахуванням сум знятих коштів в період з 27.11.2023 по 29.11.2023 та відповідних нарахувань. Позов обґрунтовано тим, що [PERSON] являється клієнтом AT КБ «Приват Банк». Так, йому у Банку надано картку для зарплатного рахунку, а також додатково попри непотребу у цьому, кредитну картку ( [NUMBER] , заява SAMDNWFC00076404038 від 05.05.2022). Вказану кредитну картку він не активував через відсутність відповідної потреби. Проте, як йому нещодавно стало відомо з 27.11.2023 по 29.11.2023 невстановленими особами проведено багаторазові операції по списанню з нього коштів на загальну суму 41399,18 грн. Тому, тільки дізнавшись про вчинення вказаних протиправних дій, [PERSON] одразу звернувся до фінансової установи, про що в AT КБ «Приват Банк» створено відповідну заявку на перевірку фінансових операцій, починаючи з 27.11.2023 . Також написав заяву до Бердичівського РВП ГУНИ в Житомирській області про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.4 КК України. При цьому зауважувалось, що даних кредитної картки та коду доступу до мобільного додатку «Приват24» ним не розголошувалось та нікому не передавалось; про здійснення у вказаний період великої кількості одноманітних операцій (35 операцій щодо визначило від`ємний баланс на суму 39875,69 грн., проміжки між якими в більшості випадків складали від декількох секунд до декількох хвилин) по зняттю коштів, що не є характерним для його історії кредитування, на що отримав відмову із переведенням відповідальності за безпеку банківського рахунку на Позичальника. Вважає такі дії протиправними, а фінансове положення Споживача фінансових послуг таким, яке підлягає поновленню. ІІ. Процедура та позиції сторін Ухвалою суду від 11.03.2024 відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання позивача про витребування доказів задоволено. 18.04.2024 на виконання вимог ухвали суду АТ КБ "ПРИВАТБАНК" направив на адресу суду матеріли. 14.05.2024 на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог. В обгрунтування відзиву вказано, що за результатами перевірки встановлено відсутність вини банку в несанкціонованому списанні коштів. Доказів звернення в Банк в день втрати фінансового номеру позивач не надав. Натомість в банку зафіксовано телефонний дзвінок лише 29.11.2023 об 11 год. З врахуванням обставин викрадення мобільного телефона позивача з фінансовим номером, відсутності у позивача відповідних засобі зв`язку вважає, що позивач мав би у відповідності до Умов і правил особисто звернутись до відділення банку та повідомити про настання відповідного випадку. За таких обставин вважає, що відсутні підстави для покладення обов`язку на Банк за проведені операції. Крім того, звертає увагу на перебування на розгляді у Бердичівському міськрайонному суді кримінальної справи № 274/1759/24 по обвинуваченню [PERSON] , де потерпілим є [PERSON] , що також виключає покладення відповідальності за проведені фінансові операції на Банк. Ухвалою суду від 09.07.2024 клопотання представника відповідача про витребування доказів задоволено, розгляд справи відкладено. 26.07.2024 на виконання вимог ухвали суду надійшли матеріали. Ухвалою суду від 13.03.2025 у задоволенні клопотання представника відповідача про закриття провадження у справі відмовлено. У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Представник відповідача просила відмовити у задоволенні позову, враховуючи, у тому числі, і наявність вироку, яким задоволено цивільний позов потерпілого [PERSON] , та стягнуто на його користь 29655,19 грн за вирахуванням вже отриманої позивачем від обвинуваченої суми матеріальної шкоди у розмірі 10000 грн. Окрім того, додатково представник відповідача повідомила, що будь-яких нарахувань відсотків та штрафних санкцій за період з 27.11.2023 по 29.11.2023 банком не здійснювалось. Фіксування судового процесу здійснювалося за допомогою звукозаписувального технічного пристрою на підставі ст. 247 ЦПК України. ІІІ. Національне законодавство, що підлягає застосуванню Згідно зі ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до ст. 1048 ЦК України розмір і порядок одержання процентів встановлюється договором. На підставі ч. 2 ст. 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то у разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до ст. 1048 ЦК України. Згідно ст. 2 Закону України «Про банки і банківську діяльність»: - банківський платіжний інструмент - засіб, що містить реквізити, які ідентифікують його емітента, платіжну систему, в якій він використовується, та, як правило, держателя цього банківського платіжного інструмента. За допомогою банківських платіжних інструментів формуються відповідні документи за операціями, що здійснені з використанням банківських платіжних інструментів, на підставі яких проводиться переказ грошей або надаються інші послуги держателям банківських платіжних інструментів; - банківські рахунки - рахунки, на яких обліковуються власні кошти, вимоги, зобов`язання банку стосовно його клієнтів і контрагентів та які дають можливість здійснювати переказ коштів за допомогою банківських платіжних інструментів; -розрахункові банківські операції - рух грошей на банківських рахунках, здійснюваний згідно з розпорядженнями клієнтів або в результаті дій, які в рамках закону призвели до зміни права власності на активи. Згідно зі ст. 51 Закону України «Про банки і банківську діяльність» для здійснення банківської діяльності банки відкривають та ведуть кореспондентські рахунки у Національному банку України та інших банках в Україні і за її межами, банківські рахунки для фізичних та юридичних осіб у гривнях та іноземній валюті. Банківські розрахунки проводяться у готівковій та безготівковій формах згідно із правилами, встановленими нормативно-правовими актами Національного банку України. При виконанні розрахункової операції банк зобов`язаний перевірити достовірність та формальну відповідність документа. Відповідно до ст. 1071 ЦК України банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження. Грошові кошти можуть бути списані з рахунка клієнта без його розпорядження на підставі рішення суду, а також у випадках, встановлених законом, договором між банком і клієнтом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку. Згідно ст. 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його ж рахунка, банк повинен негайно, після виявлення порушення, зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про платіжні послуги»: 1) автентифікація - процедура, що дає змогу надавачу платіжних послуг установити та підтвердити особу користувача платіжних послуг та/або належність користувачу платіжних послуг певного платіжного інструменту, наявність у нього підстав для використання конкретного платіжного інструменту, у тому числі шляхом перевірки індивідуальної облікової інформації користувача платіжних послуг; 2) авторизація діяльності - визначена цим Законом процедура допуску до провадження діяльності з надання платіжних послуг, обмежених платіжних послуг, допоміжних послуг, що здійснюється шляхом видачі ліцензії та/або включення до Реєстру платіжної інфраструктури; 3) безготівкові розрахунки - перерахування коштів з рахунків платників на рахунки отримувачів, а також перерахування надавачами платіжних послуг коштів, внесених платниками готівкою, на рахунки отримувачів; 4) вразливі платіжні дані - дані (їх сукупність), включаючи індивідуальну облікову інформацію, за допомогою яких можуть вчинятися шахрайські дії; 36) надавач платіжних послуг з обслуговування рахунку - надавач платіжних послуг, у якому відкритий рахунок платника для виконання платіжних операцій; 39) неакцептована платіжна операція - платіжна операція, виконана надавачем платіжних послуг платника на підставі наданої ініціатором платіжної інструкції без отримання згоди платника (крім примусового списання (стягнення) або після відкликання такої згоди; 44) неналежний платник - особа, з рахунку якої списано кошти без законних підстав (помилково або неправомірно); 69) помилкова платіжна операція - платіжна операція, внаслідок якої з вини надавача платіжних послуг здійснюється списання коштів з рахунку неналежного платника та/або зарахування коштів на рахунок неналежного отримувача чи видача йому коштів у готівковій формі; 82) споживач - фізична особа, яка отримує або має намір отримати платіжну послугу для задоволення особистих потреб, не пов`язаних із підприємницькою, незалежною професійною діяльністю; 85) суб`єкти платіжних операцій - користувачі (платники, отримувачі) та відповідні надавачі платіжних послуг; 87) схема виконання платіжних операцій - єдиний набір правил, стандартів та/або процедур, що розроблені та використовуються для виконання платіжних операцій (у тому числі в платіжній системі) і визначають порядок ініціювання, виконання та завершення платіжних операцій, платіжні інструменти, що використовуються для виконання платіжних операцій, порядок їх емісії та еквайрингу; 88) технологічний оператор платіжних послуг (далі - технологічний оператор) - юридична особа, що надає послуги процесингу, клірингу або виконує операційні, інформаційні та інші технологічні функції, пов`язані з наданням платіжних послуг, без залучення коштів за платіжними операціями на свій рахунок; 90) унікальний ідентифікатор - комбінація цифр або знаків, що надається користувачу надавачем платіжних послуг та дає змогу однозначно ідентифікувати користувача та/або його рахунок для цілей виконання платіжної операції; Згідно з ч. 3 ст. 32 Закону України «Про платіжні послуги» надавач платіжних послуг зобов`язаний розглядати заяви (повідомлення) користувача щодо використання платіжного інструменту, помилкових, неналежних, неакцептованих платіжних операцій, ініційованих з використанням такого платіжного інструменту, надавати користувачу можливість одержувати інформацію про хід розгляду заяви (повідомлення) і повідомляти в письмовій формі про результати розгляду заяви (повідомлення) у строк, встановлений договором, але не більше строку, передбаченого законом для розгляду звернень (скарг) громадян. Відповідно до ч. 20 ст. 38 Закону України «Про платіжні послуги» користувач, якому наданий електронний платіжний засіб, зобов`язаний: 1) надати емітенту інформацію для здійснення контактів у порядку, визначеному договором; 2) зберігати та використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом; 3) не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права; 4) не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції; 5) негайно після того, як така інформація стала йому відома, повідомити емітента у спосіб та каналами зв`язку, передбаченими договором між емітентом та платником, про факт втрати електронного платіжного засобу та/або факт втрати індивідуальної облікової інформації. Відповідно до ч. 20 ст. 38 Закону України «Про платіжні послуги» емітент має право: 1) заблокувати електронний платіжний засіб користувача після надходження повідомлення про втрату чи загрозу втрати електронного платіжного засобу або в інших випадках відповідно до умов договору та/або законодавства; 2) розблокувати електронний платіжний засіб, якщо втрата електронного платіжного засобу користувачем не підтвердилася або в інших випадках відповідно до умов договору та/або законодавства; 3) зупинити або припинити право користувача на використання електронного платіжного засобу у разі порушення користувачем умов його використання, визначених договором та/або законодавством. Зупинення або припинення права користувача на використання електронного платіжного засобу не припиняє зобов`язань користувача і емітента, що виникли до зупинення або припинення зазначеного права. Згідно з ч. 1 ст. 51 Закону України «Про платіжні послуги» надавачі платіжних послуг зобов`язані здійснювати моніторинг платіжних операцій користувачів відповідно до внутрішнього порядку управління операційними ризиками та ризиками інформаційної безпеки з метою ідентифікації неакцептованих, помилкових та неналежних платіжних операцій, суб`єктів таких операцій та забезпечувати вжиття заходів для запобігання або припинення таких операцій. Статтею 86 Закону України «Про платіжні послуги» передбачено відповідальність надавачів платіжних послуг під час виконання платіжних операцій і зокрема зазначене наступне. 1. Надавач платіжних послуг несе відповідальність перед користувачами за невиконання або неналежне виконання платіжних операцій відповідно до цього Закону та умов укладених між ними договорів, якщо не доведе, що платіжні операції виконані цим надавачем платіжних послуг належним чином. 2. Надавачі платіжних послуг несуть відповідальність, визначену цим Законом, за виконання помилкової, неакцептованої платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених цим Законом строків. 3. Користувачі мають право на відшкодування в судовому порядку шкоди, заподіяної надавачем платіжних послуг внаслідок помилкової, неналежної, неакцептованої платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених цим Законом строків. 4. Надавач платіжних послуг у разі виконання помилкової, неналежної, неакцептованої платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених цим Законом строків зобов`язаний на запит користувача, якого він обслуговує, невідкладно вжити заходів для отримання всієї наявної у надавача платіжних послуг інформації про платіжну операцію та надати її користувачу без стягнення плати. 8. Надавачі платіжних послуг платіжних послуг несуть відповідальність перед користувачами за помилкові платіжні операції, у тому числі за виконання: 1)помилкової платіжної операції на рахунок неналежного отримувача; 2)помилкової платіжної операції з рахунку неналежного платника; 3)платіжної операції з рахунку платника без законних підстав або внаслідок інших помилок надавача платіжних послуг. 11. Платник, з рахунку якого внаслідок помилки неналежного стягувача без законних підстав списано кошти, має право на стягнення суми такої платіжної операції з неналежного стягувача у судовому порядку. 18. Надавач послуг з ініціювання платіжної операції у разі невиконання або неналежного виконання платіжної операції з його вини зобов`язаний відшкодувати надавачу платіжних послуг з обслуговування рахунку на вимогу останнього всі понесені збитки та суми, відшкодовані користувачам. Надавач платіжних послуг з обслуговування рахунку несе передбачену цим Законом відповідальність перед користувачами за невиконання або неналежне виконання платіжних операцій, ініційованих через надавача платіжних послуг з ініціювання платіжної операції. 19. Надавач платіжних послуг отримувача зобов`язаний відшкодувати надавачу платіжних послуг платника заподіяну шкоду внаслідок незастосування посиленої автентифікації у випадках, якщо її застосування вимагається відповідно до цього Закону та нормативно-правових актів Національного банку України. 20. Надавачі платіжних послуг несуть відповідальність перед користувачами за дії або бездіяльність своїх працівників, залучених комерційних агентів та надавачів платіжних послуг - посередників, у тому числі за невиконання або неналежне виконання платіжних операцій та/або за заподіяну шкоду. 21. Надавачі платіжних послуг несуть передбачену законодавством відповідальність за недотримання встановлених вимог щодо обробки персональних даних користувачів під час надання платіжних послуг. 22. Надавачі платіжних послуг несуть передбачену законодавством відповідальність за порушення прав та інтересів споживачів. Відповідно до ч. 5 ст. 87 Закону України «Про платіжні послуги» до моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації відповідно до статті 38 цього Закону ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на платника. З моменту повідомлення платником емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом. Аналіз вказаних положень актів цивільного законодавства дає підстави для висновку, що при здійсненні операцій з використанням електронних платіжних засобів відповідальність за безпеку здійснення переказу коштів покладається як на платника, так і на емітента (банк чи іншу установу), які зобов`язані вжити всіх заходів по нерозголошенню третім особам інформації, що дає змогу виконувати платіжні операції від імені платника з використанням електронного платіжного засобу. Банк зобов`язаний інформувати користувача про всі операції з використанням платіжного засобу, а платник зобов`язаний повідомляти банк про всі оспорюванні ним операції, здійснені з використанням електронного платіжного засобу. Крім того, у випадку повідомлення користувачем банку про платіжні операції, які він не використовував, банк зобов`язаний вжити заходів щодо збереження залишку коштів користувача та провести ретельне розслідування таких фактів і повідомити користувача про його наслідки. При цьому на платника покладається відповідальність за здійснення несанкціонованих ним платежів за умови доведеності, що його дії чи бездіяльність призвели до втрати або незаконного використання платіжного засобу чи інформації, які дають можливість ініціювати платіжні операції. Лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для його притягнення до цивільно-правової відповідальності. Таким чином, користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій у разі відсутності доказів сприяння ним втраті, використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 17.06.2021 у справі № 759/4025/19, від 03.10.2022 у справі № 387/746/18, від 07.11.2022 справа № 751/5017/20. ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом, докази на їх підтвердження, оцінка та мотиви суду Судом встановлено, що відповідно до заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг на відкриття та обслуговування поточного рахунку, споживче кредитування від 05.05.2022 АТ КБ "Приватбанк" відкрито [PERSON] відновлювальну кредитну лінію, на підставі якого відповідач відкрив рахунок № [NUMBER] . Згідно з вказаною Заявою позивач підтвердив, що її підписанням приєднується до Умов та Правил надання банківських послуг АТ КБ "ПриватБанк", що розміщені в мережі Інтернет в редакції чинній на дату підписання цієї Заяви, які разом становлять Договір банківського рахунку, приймає всі права та обов`язки, встановлені в цьому договорі та зобов`язується їх належним чином виконувати. 29.11.2023 позивач повідомив Банк про втрату телефону та про те, що хтось намагається зайти у ПриватБанк та зняти кошти. 29.11.2023 проведено службову перевірку за фактами здіцйснення несанкціонованих трансакій по карткових рахунках [PERSON] , які мали місце з 27.11.2023 по 29.11.2023, відповідно до висновку якої зняття коштів відбулося в результаті втрати позивачем мобільного телефона (відповідальність клієнта). 19.01.2024 [PERSON] , звернувся до АТ КБ "ПриватБанк" із проханням анулювати дані незаконно списані кошти та закрити банківський рахунок. Листом АТ КБ "ПриватБанк" від 15.02.2024, [PERSON] було повідомлено про неможливість повернення коштів, ураховуючи, що клієнт несе відповідальність за всі операції, що супроводжуються авторизацією, включаючи операції, що супроводжуються правильним введенням нанесених на платіжній картці даних, до моменту звернення клієнта в банк та блокування платіжної картки і за всі операції, які не супроводжуються авторизацією до моменту постановки платіжної картки в стоп-лист платіжною системою (п. 1.1.10.10.3 Умов). З виписки по рахунку АТ КБ "ПриватБанк" [PERSON] по картці/рахунку [NUMBER] ( [NUMBER] ) і додатковим рахункам договору SAMDNWFC00076404038 від 05.05.2022 за період 01.11.2023 - 30.11.2023, вбачається, що з карткового рахунку було списано кошти для здійснення значної кількості переказів на загальну суму 39875,69 грн у період з 27.11.2023 по 29.11.2023. Відповідно до вироку Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 26.12.2024 по справі № 274/1759/24, який набрав законної сили 28.01.2025: "27.11.2023 близько 18 год. 45хв. [PERSON] , перебуваючи за місцем свого проживання по [ADDRESS] , виявила в мобільному телефоні потерпілого [PERSON] , який вона попередньо цього ж дня таємно викрала, однак кримінальне провадження в цій частині було закрито, у зв`язку із втратою чинності законом, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, встановлений мобільний додаток «Приват 24» АТ КБ «Приватбанк» та в цей час у неї виник умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, а саме грошових коштів, які знаходились на належному [PERSON] банківському рахунку, доступ до якого забезпечується засобами вказаного мобільного додатку. Реалізуючи свій умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, [PERSON] в цей самий день, час за допомогою функції «Забули пароль» у встановленому на належному потерпілому [PERSON] мобільному телефоні марки «Хіаоmі» моделі «Redmi Note 5» 4/64GB мобільному додатку «Приват 24» АТ КБ «Приватбанк», змінила пароль для входу у вказаний додаток, внаслідок чого отримала можливість здійснювати банківські фінансові операції з грошовими коштами на належному [PERSON] банківському рахунку №\~ [NUMBER] . Продовжуючи реалізацію свого протиправного умислу [PERSON] , перебуваючи за місцем свого проживання по [ADDRESS] , у період з 18 год. 50 хв. 27.11.2023 по 10 год. 15 хв. 29.11.2023,

Outcome: dismissed