Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-07 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Харківської міської ради (далі ХМР), про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог вказав, що [INFO] померла його мати [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER] від 24 травня 2024, після смерті якої відкрилась спадщина. Позивач є єдиним сином та спадкоємцем [PERSON] , крім того, є людиною з інвалідністю третьої групи довічно з дитинства внаслідок поранення, пов`язаного з [PERSON] , тому як спадкоємець за законом 1 черги має право претендувати на спадкове майно, яке залишилося після смерті його матері, інші спадкоємці після смерті [PERSON] відсутні, заповіту остання не залишила. 13.12.2024 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Харченко І. А. для видачи свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої матері [PERSON] , однак того ж дня приватним нотаріусом Харченко І. А. була винесена постанова про відмову у вчинені нотаріальних дій у зв`язку з тим, що [PERSON] не звернувся до органів нотаріату у встановлений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк з дня відкриття спадщини, не надав заяву про прийняття спадщини, що передбачено ст. 1269 Цивільного кодексу України. Позивачем не було подано заяву до нотаріуса про прийняття спадщини у встановлений законом термін, оскільки він, як особа з інвалідністю, страждає на захворювання, а тому не завжди може адекватно сприймати певні події та пам`ятати про здійснення певних дій у періоди загострення хвороби, що й стало причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Введення на території України воєнного стану у зв`язку з військовою агресією РФ проти України та постійне перебування його в місті Харкові вплинуло на можливість позивача звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк, оскільки через безпосередню близкість до території Харківської області, де ведуться активні бойови дії та територій області, тимчасово окупованих РФ, у місті Харкові постійно оголошуються сигнали «Повітряна тривога» та «Ракетна небезпека», під час яких нотаріальні контори зупиняють свою роботу та їх працівники переміщуються до безпечних приміщень. Мешкаючи у місті Харкові, маючи намір прийняти спадщину, позивач неодноразово намагався звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, але через повномасштабне вторгнення на територію України, особливості роботи нотаріусів під час воєнного стану у м. Харкові та через загрозу своєму життю зміг це зробити лише з пропущенням строку для подання заяви про прийняття спадщини, що підтверджується постановою державного нотаріуса від 13.12.2024. Вважав, що наявність зазначених обставин свідчить про те, що у нього були поважні причини, пов`язані з істотними труднощами на вчинення дій щодо вчасного звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, у зв`язку з чим він змушений звернутися до суду із зазначеним позовом. Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 06.01.2025 року відкрито провадження в загальному позовному провадженні. Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 27.03.2025 року закрито підготовче судове засідання та справу призначено до розгляду. Позивач у судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи був повідомлений своєчасно належним чином, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, просив позовні вимоги задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Представник відповідача - Харківської міської ради у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно належним чином, в матеріалах справи є дані про належне їх повідомлення, причини неявки до суду не повідомив, відзив на позов не надав. Враховуючи належним чином повідомленого відповідача у судове засідання, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив, відповідно до статті 280 ЦПК України, суд вважає за можливе проводити розгляд справи без участі сторін та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Відповідно до частини другої\~статті 247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, оскільки розгляд справи\~проводився за відсутності його учасників. Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, взявши до уваги позицію позивача викладену у позові, за відсутності відзиву, оскільки відповідач своїм правом про заперечення проти позову не скористався, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Як вбачається зі свідоцтва про народження [NUMBER] від 16.03.1957, виданого Ленінським райРАГС м. Харкова, [PERSON] , [INFO] , є сином [PERSON] та [PERSON] . Згідно з пенсійним посвідченням [NUMBER] , виданим 29.05.2019 Пенсійним фондом України, [PERSON] , [INFO] , є особою з інвалідністю третьої групи внаслідок війни, за даними копії паспорта громадянина України [NUMBER] , виданого 09.06.1999 1МВМ Жовтневого РВ ХМУ УМВС України в Харківській області, зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 24.05.2024, виданого Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, після смерті якої відкрилась спадщина та яка згідно копії паспорту громадянина України [NUMBER] , виданого 27.07.1999 Ленінським РВ ХМУ УМВС України в Харківській області, була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Харченко І. А. від 13.12.2024 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , за причини пропуску строку для прийняття спадщини. Таким чином, позивач [PERSON] є рідним сином спадкодавиці і як спадкоємець за законом 1 черги має право претендувати на спадкове майно, яке залишилося після смерті його матері, інші спадкоємці 1 черги після смерті [PERSON] відсутні. 24.03.2025 року на адресу суду надійшла відповідь від приватного нотаріуса І. Хачренко за вих.№21/02-14, відповідно до якого, згідно Інформаційної довідки зі спадкового реєстру №79534470 від 13.12.2024 спадкова справа після смерті [INFO] [PERSON] , на час звернення [PERSON] не заводилась, тобто заяви про прийняття спадщини або відмови від неї спадкоємців не надходили. Як вбачається зі ст.\~6\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод людині гарантується право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи, а тому постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд. Згідно з ч. 1 ст.\~4\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Статтею 1216\~ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до положень ст.1217\~ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті ( ст. 1218 ЦК України). Згідно з частинами 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до ч. 1 ст.\~1222\~ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. За вимогами\~ст.\~1223\~ЦК України\~право на\~спадкування мають\~особи,\~визначені у\~заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265\~цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Статтею 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених\~статтею 1259\~цього Кодексу. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки, що визначається\~ст. 1261 ЦК України. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто (ч. ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України). Згідно з ч. 1\~ст.\~1270\~ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як вбачається з положень\~частин 1, 2 ст.\~1272\~ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України). Таким чином, правила частини третьої статті 1272\~ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Подібний висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, у постанові від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц. Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання такої заяви. Отже, законодавчо передбачено, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Згідно з п. 24 постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України №\~7\~від 30\~травня 2008\~року «Про\~судову практику\~у справах\~про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч. 2 ст.1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Відповідно до постанови ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17.10.2018 незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог. Таким чином, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, що зазначено у ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому Указами Президента України, затвердженими відповідними Законами України, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, затвердженими відповідними Законами України, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією російської федерації проти України. Згідно Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією РФ проти України з 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 року строком на 30 діб в Україні введено воєнний стан. У подальшому неодноразово строк дії воєнного стану продовжувався та він діє до теперішнього часу. За вимогами ст. ст. 12, 13 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно зі ст.\~80\~ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 80 ЦПК України докази в їх сукупності, з урахуванням рівня спорідненості спадкодавця та спадкоємця (1 черга за законом) та черги спадкування, відсутності інших спадкоємців, незначного часового проміжку між закінченням строку прийняття спадщини (17.11.2024), зверненням із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса (13.12.2024) та подачею позовної заяви, суд вважає за можливе визнати поважними причини пропуску строку прийняття спадщини спадкоємцем такі об`єктивні обставини як впровадження воєнного стану на території Україні, небезпеку збройної агресії, особливість роботи нотаріусів під час воєнного стану та на території зони бойових дій, поблизу лінії фронту (м. Харків), а також наявність у [PERSON] інвалідності третьої групи з дитинства, що об`єктивно та суттєво вплинули на можливість своєчасного звернення до нотаріуса з метою подання заяви про прийняття спадщини. Вказані обставини пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивача, що потягло за собою пропуск строку для прийняття спадщини, тому суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову та надання додаткового строку для прийняття спадщини - два місяці з дня набрання рішенням суду чинності, оскільки це сприяє захисту його права на прийняття спадщини, у той час як завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб.

Outcome: approved