Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-08 00:00:00

[PERSON] 25.04.2022 р. звернувся до суду з позовом до [PERSON] про встановлення порядку користування квартирою. В обґрунтування позовних вимог позивач вказав, що 08.06.1996 р. ним було укладено шлюб з [PERSON] . Рішенням Кам`янець-Подільського міськрайонного суду від 04.06.2018 р. шлюб з відповідачем розірвано. Квартира [ADDRESS] належить на праві спільної часткової власності йому та відповідачці. Вказує, що він немає можливості надати суду документи на квартиру оскільки вони викрадені відповідачем і немає до них доступу. Він звертався до РУП ГУНП в Хмельницькій області з повідомленням про те, що колишня дружина [PERSON] не надає йому документи на їх спільну квартиру. Квартира [ADDRESS] загальною площею 41кв.м. складається з двох житлових кімнат площею 14,3 кв.м та 10 кв.м, коридору площею 4 кв.м, кухні площею 6,5 кв.м, суміщеної ванної кімнати 3,2 кв.м, балкону 3 кв.м. Решта приміщень перебувають в спільному користуванні. Кімнати у квартирі ізольовані. Починаючи з листопада 2020 р. відповідачка перешкоджає йому вільно користуватися спільною квартирою, чинить дії які класифікуються як домашнє насильство, псує та викрадає речі, пошкоджує особисте майно позивача. У них з відповідачкою виникають постійні конфлікти по користуванню кімнатами, по оплаті комунальних послуг. Мирне врегулювання спору не вбачається можливим. В уточненій позовній заяві від 03.01.2023 р.(а.с.138 т.1) позивач просить суд встановити порядок користування квартирою [ADDRESS] , виділивши йому в користування житлову кімнату площею 10,3 кв.м та балкон площею 2,3 кв.м, [PERSON] виділити у користування житлову кімнату площею 14,3 кв.м, допоміжні приміщення кухню, санвузол, коридор залишити в спільному користуванні співвласників. Позивач в судове засідання не з`явився, подав до суду клопотання про слухання справи без його участі та просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі (а.с.71,Т2). Відповідач та її представник в судове засідання не з`явились, про слухання справи повідомлений належним чином представник відповідача через систему «Електронний суд», причини неявки суду не повідомив. Заяв та клопотань про відкладення судового засідання призначеного на 09.04.2025 року до суду не надходило. Враховуючи значний час перебування справи на розгляді, суд вважає за можливе провести розгляд справи без участі відповідача та її представника. Відповідачем та його представником відзив на позов суду не було подано. Ухвалою судді від 06.05.2022 р. відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання за загальними правилами позовного провадження. Ухвалою суду від 04.10.2023 р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Фіксування судового процесу не здійснюється у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України. Вивчивши матеріали справи, суд встановив наступне. Сторони перебували в шлюбі з червня 1996 року який розірвано рішенням Кам`янець-Подільського суду від 04.06.2018 року за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. Рішення набрало законної сили 05.07.2018 року (а.с.5-6, Т.1.) Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 20.07.2022 року (а.с.86, Т.1) власниками квартири [ADDRESS] є [PERSON] в розмірі 1/2 частки у спільній частковій власності на підставі свідоцтва про право власності від 05.03.1996 р. (а.с.197, Т.1) виданого відділом приватизації державного житлового фонду міськвиконкому. [PERSON] є також власником 1/2 частки зазначеної квартири на підставі договору дарування від 23.07.2009 року (а.с.115, Т1) посвідченого приватним нотаріусом Кам`янець-Подільського міського нотаріального округу Романовою Н.М., зареєстрованого в реєстрі за №155(1/4 частка) та на підставі договору міни від 27.05.1997 року (а.с.104-105, Т1) посвідченого Першою Кам`янець-Подільською державною нотаріальною конторою, зареєстрованого за № 3-2307(1/4 частка). Вказані обставини також підтверджуються довідкою-характеристикою з інвентаризаційної справи МБТІ (а.с.187 Т.1) . Згідно копії технічного паспорту (а.с. 139-140, 102 , Т1) вказана квартира має загальну площу 41,1 кв.м, житлову площу 24,6 кв.м та складається з : житлової кімнати площею 10,3 кв.м, житлової кімнати площею 14,3 кв.м, балкон площею 2,3 кв.м, кухня площею 6,5 кв.м, коридор площею 4,6 кв.м, санвузол площею 3,1 кв.м. В спірній квартирі зареєстровані сторони по справі,\~а також\~їх малолітня\~донька [PERSON] ,\~ [INFO] .Вказані обставини підтверджуються довідкою в.о. завідувача відділу реєстрації місця проживання Департаменту правового супроводу та контролю Кам`янець-Подільської міської ради від 18.11.2022 року (а.с.146 Т.1), довідками з Єдиного державного демографічного реєстру щодо реєстрації сторін. Позивач вживав заходів досудового врегулювання спору шляхом направлення відповідачу Пропозиції домовитись про порядок користування квартирою (а.с.38, Т1). Відповіді на пропозицію позивачем не отримано. Між сторонами по справі існує спір з приводу порядку користування спірною квартирою. Відповідно до статті 47 Конституції України кожен має право на житло. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше, як на підставі закону за рішенням суду. Відповідно до частин першої, другої статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні (частина перша статті 321 ЦК України). Відповідно до статті 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Зазначена норма регулює саме порядок користування спільною частковою власністю без її поділу в натурі, наслідком якого є припинення права спільної часткової власності. Статтею 383 ЦК України\~передбачено, що власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва. У постанові Верховного Суду України від 17 лютого 2016 року у справі № 6-1500цс15 зазначено, що стаття 358 ЦК України свідчить про те, що первинне значення у врегулюванні відносин між співвласниками має домовленість. Очевидним є те, що рішення суду не може підмінити собою їх домовленість. Водночас при виникненні конфліктної ситуації, яка унеможливлює добровільне встановлення порядку користування спільним майном між співвласниками, такий порядок користування може встановити суд. При здійсненні права власності співвласниками щодо спільного майна потрібно враховувати правову природу такої власності, адже співвласникам належить так звана ідеальна частка у праві власності на спільне майно, яка є абстрактним вираженням співвідношення в обсязі прав співвласників щодо спільної власності. Отже, кожному з них належить не частка у спільному майні, а частка у праві власності на це майно. Потрібно розмежовувати порядок поділу спільної власності з метою припинення такого її режиму і порядок встановлення користування спільним майном. Суд виділяє в користування сторонам спору в натурі частки, адекватні розміру їх часток у праві власності на спільне майно. При цьому допускається можливість відійти в незначних обсягах від відповідності реальних часток ідеальним у зв`язку з неможливістю забезпечити їх точну відповідність. Таке рішення не змінює розміру часток співвласників у праві власності на спільне майно, не порушує їх прав як власників. Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Ураховуючи зазначені правові норми, обставини справи та наявність у квартирі двох жилих кімнат, а також те що після розлучення малолітня донька сторін залишилися проживати із відповідачем, позивач просить суд виділити йому в користування меншу житлову кімнату, а тому суд дійшов висновку, про задоволення позову в повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: approved