Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-09 00:00:00

У грудні 2024 року Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» (далі - ПрАТ «АТ «Київводоканал») звернулося до Голосіївського районного суду міста Києва із позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ПрАТ «АК «Київводоканал» є виконавцем житлово-комунальних послуг на підставі статті 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», а саме: надає послуги з централізованого постачання холодної води та послуги з водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем). Відповідачі є споживачами житлово-комунальних послуг за адресою: [ADDRESS] . Позивач зазначає, що відповідачі свої зобов`язання щодо повної та своєчасної оплати спожитих за період з 01 січня 2017 року по 31 липня 2024 року житлово-комунальних послуг належним чином не виконали, у зв`язку з чим за ними рахується заборгованість у розмірі 92 170,06 грн, яка складається із: заборгованості з оплати за житлово-комунальні послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення у розмірі 91 518,03 грн; заборгованості з внесення плати за абонентське обслуговування у розмірі 652,03 грн. Крім того, в зв`язку з простроченням відповідачами оплати за спожиті житлово-комунальні послуги, позивачем нараховано 3% річних у розмірі 7 345,63 грн та інфляційні втрати у розмірі 32 009,49 грн. Посилаючись на вказані обставини, позивач просив стягнути солідарно з відповідачів на свою користь зазначену вище заборгованість та вирішити питання про розподіл судових витрат. В порядку автоматизованого розподілу справ між суддями позовну заяву передано на розгляд судді Кирильчук І.А. Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 06 грудня 2024 року відкрито провадження у вказаній справі з призначенням розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, учасникам процесу роз`яснено право подати заяви по суті справи та заяви з процесуальних питань відповідно до положень чинного ЦПК України. Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 06 грудня 2024 року задоволено клопотання ПрАТ «АТ «Київводоканал» про витребування доказів, витребувано у комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» довідку, витяг або інший документ, що підтверджує право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] . 02 січня 2025 року від комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» надійшов лист «Щодо інформації про майно» №062/14-14272 від 31 грудня 2024 року. Відповідачі у справі повідомлялися судом про розгляд справи у встановленому законом порядку, шляхом направлення поштової кореспонденції на адресу зареєстрованого місця проживання, однак поштові відправлення двічі повернулись з відміткою «Повернення. За закінченням терміну зберігання». Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Згідно постанов Верховного Суду від 20 січня 2023 року у справі № 465/6147/18, від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19, від 30 листопада 2022 року у справі № 725/486/22, суд, який комунікує з учасником за допомогою повідомлених ним засобів, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Клопотань про розгляд справи з повідомленням сторін та відзивів на позовну заяву до суду не надходило. За таких обставин, у відповідності до вимог частини першої статті 281 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити у справі заочне рішення. Відповідно до положень частини восьмої статті 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Враховуючи викладене, суд вважає за можливе розглянути справу по суті в порядку спрощеного позовного провадження на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи, а також суд ухвалив про заочний розгляд справи. Враховуючи те, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи,

Outcome: partial