Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-06 00:00:00

На розгляді Комінтернівського районного суду Одеської області перебуває цивільна справа за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Європейський-44» до [PERSON] про стягнення заборгованості у розмірі 16937,16 грн. В обґрунтування позову зазначено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] та є співвласником багатоповерхового житлового будинку адресом: [ADDRESS] . Посилаючись на порушення своїх прав, позивач просив суд стягнути з [PERSON] на користь ОБ`ЄДНАННЯ СПІВВЛАСНИКІВ БАГАТОКВАРТИРНОГО БУДИНКУ «ЄВРОПЕЙСЬКИЙ-44А» заборгованості по оплаті щомісячних внесків та платежів, яка утворилась за період з 01.04.2019 по 31.10.2024 року у розмірі 16 937,16 грн, а також усі судові витрати, які складаються з судового збору у розмірі 3 028,00 грн та витрат з надання правничої допомоги 8 000,00 грн. Ухвалою Комінтернівського районного суду Одеської області від 12.12.2024 року провадження по даній справі було відкрито. Відповідач відсутня за адресою свого реєстраційного обліку, про що свідчить наявна у справі поштова кореспонденція. Відповідач не скористався правом надання відзиву на позовну заяву, та заяв по суті справи суду не надавав. Згідно до п.п.6, 7 ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п. 35 рішення від 07 липня 1989 року Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain). Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України»). Відомості про розгляд справ (залишення позову без руху, повернення позовної заяви, дані про відкриття провадження та дати призначення справи до розгляду) публікуються на офіційному веб-сайті Приморського районного суду м. Одеси у відповідності до Рішення ради судді в загальних судів № 12 від 28 лютого 2013 року «Про організацію роботи з інформаційного наповнення і функціонування офіційних веб-сайтів загальних судів на офіційному веб-порталі судової влади України» та відправлено до ЄДРСР. Тобто, ухвала суду є доступною для ознайомлення та загальновідомою. Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що на зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись із подіями процесу (див. серед іншого «Гуржій проти України», заява № 326/3, 01 квітня 2008 року, «Олександр Шевченко проти України», № 8771/02, § 27, 26 квітня 2007 року). Поряд з цим, Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово наголошував, що національні суди мають організовувати судові провадження таким чином, щоб забезпечити їх ефективність та відсутність затримок (див. рішення ЄСПЛ від 02 грудня 2010 року у справі «Шульга проти України» № 16652/04). Згідно ст.223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Відповідно до ст.275 ЦПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. Згідно ч.1 ст.279 ЦПК України передбачено що розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. У зв`язку з неявкою відповідача та неповідомленням про поважні причини такої неявки в судове засідання, ненаданням відповідачем відзиву на позов, в порядку статті 280 ЦПК України, суд вважає можливим провести розгляд справи у відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст.223 ЦПК України. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Відповідно до ст.268 ЦПК України датою складення цього судового рішення є 19.08.2024 року. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що згідно протоколу установчих зборів №1 від 11 червня 2016 року співвласниками Будинку було створено Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Європейський-44 А» Відповідно до Статуту ОСББ: Метою діяльності ОСББ є забезпечення і захист прав співвласників щодо користування, володіння і розпорядження спільним майном будинку збереження і поліпшення техніко-економічних характеристик будинку з метою комфортного проживання (перебування) користувачів житлових та нежитлових приміщень, зниження витрат і втрат ресурсів на утримання спільного майна і на споживання житлово-комунальних послуг, благоустрою прибудинкової території та побутового обслуговування населення, дотримання співвласниками своїх обов`язків, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та цим Статутом. Основними завданнями є: забезпечення реалізації прав співвласників на володіння та користування спільним майном; забезпечення належного утримання, ремонту, реконструкції та технічного переоснащення багатоквартирного будинку та прибудинкової території, зведення господарських споруд (за потреби); сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами; забезпечення виконання співвласниками своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання. ОСББ «Європейський-44А» на підставі рішення Комінтернівської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДВС в Одеській області №1615174600159 від 29.11.2016 року, було включено до Реєстру неприбуткових установ та організацій, починаючи з якого визначається строк безперервної реєстрації неприбуткової організації. Згідно виписки з Єдиного Державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 30.06.2016 року зареєстровано об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Європейський-44А» за адресою: Одеська обл., с. Крижанівка, вул. Генерала Борарова, буд. 44-А, ідентифікаційний код юридичної особи: 40608158. Відповідно до ч. 1 ст. 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», залежно від функціонального призначення, житлово-комунальні послуги поділяються на комунальні послуги (централізоване постачання холодної води, централізоване постачання гарячої води, водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем), газо- та електропостачання, централізоване опалення, а також вивезення побутових відходів тощо); послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньо будинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо); послуги з управління будинком, спорудою або групою будинків (балансоутримання, укладання договорів на виконання послуг, контроль виконання умов договору тощо); послуги з ремонту приміщень, будинків, споруд (заміна та підсилення елементів конструкцій та мереж, їх реконструкція, відновлення несучої спроможності несучих елементів конструкцій тощо). Частиною четвертою статті 319 ЦК України встановлено, що власність зобов`язує. Відповідно до положень статті 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Статтею 525 ЦК України вбачається, що одностороння відмова від зобов`язання не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов`язання мають виконуватися належним чином відповідно до умов договору та Цивільного кодексу, інших актів цивільного законодавства. Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку». За змістом статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» вищим органом управління об`єднання є загальні збори його членів до виключної компетенції яких, між іншим, належить затвердження кошторису, балансу об`єднання та річного звіту; визначення розмірів внесків та платежів членами об`єднання. За результатами розгляду питань, віднесених до компетенції загальних зборів, приймається рішення, яке може бути оскаржене в судовому порядку. Частина 5 статті 21 вказаного вище Закону встановлює, що для накопичення коштів на ремонт неподільного та загального майна і термінового усунення збитків, що виникли в результаті аварій чи непередбачених обставин, в обов`язковому порядку створюються ремонтний та резервний фонди об`єднання. Кошти цих фондів акумулюються на рахунку об`єднання у банківських установах і використовуються виключно за цільовим призначенням. Частка в загальному обсязі обов`язкових платежів на утримання і ремонт неподільного та загального майна, в інших спільних витратах у багатоквартирному будинку встановлюється пропорційно до загальної площі приміщень, що перебувають у власності фізичних або юридичних осіб (частина 1 статті 20 Закону України № 2866-III). Відповідно до статті 23 Закону внески на утримання і ремонт приміщень або іншого майна, що перебуває у спільній власності, визначаються статутом об`єднання та/або рішенням загальних зборів. При цьому частиною 5 статті 24 Закон України №2866-III встановлено, що невикористання власником приміщень, що йому належить або відмова від користування неподільним та загальним майном не є підставою для звільнення власника від участі в спільних витратах на обслуговування і ремонт неподільного та загального майна в житловому комплексі. Неможливість здійснення заходів з утримання будинку, через відмову відповідача сплачувати внески до ремонтного фонду, порушує законні права та інтереси інших співвласників багатоквартирного будинку. У разі відмови власника приміщення укладати договір або сплачувати обов`язкові платежі на утримання та ремонт неподільного майна та відповідної частки загального майна об`єднання має право звернення до суду для стягнення нарахованих платежів у судовому порядку (частина шоста статті 13 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»). Відповідно до наведених вимог чинного законодавства особа, яка є власником приміщення і, в свою чергу, співвласником будинку, в якому створено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку однак не є членом цього об`єднання, зобов`язана брати участь у витратах на управління, утримання та збереження будинку, а об`єднання наділено правом у разі не здійснення цією особою таких дій звернутися до суду з позовом про стягнення нарахованих за цими витратами платежів. Саме такі правові висновки викладені в постановах Верховного Суду України від 11 листопада 2015 року № 3-945гс15 та від 27 січня 2016 року № 3-1028гс15. Згідно з положеннями ст. 17 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» для забезпечення виконання власниками приміщень своїх обов`язків об`єднання має право вимагати від співвласників своєчасної та у повному обсязі сплати всіх встановлених цим Законом та статутом об`єднання внесків і платежів, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів; звертатися до суду в разі відмови співвласника відшкодовувати заподіяні збитки, своєчасно та у повному обсязі сплачувати всі встановлені цим Законом та статутом об`єднання внески і платежі, у тому числі відрахування до резервного та ремонтного фондів Згідно із п. 6.3. Розділу VI Статуту ОСББ «Європейський-44А», сплата встановлених загальними зборами об`єднання внесків і платежів, у тому числі відрахувань до ремонтного, резервного фондів у розмірах і в строки, що встановлені загальними зборами об`єднання, є обов`язковою для всіх співвласників. Частка співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна встановлюється пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності, якщо інше не визначено рішенням загальних зборів Об`єднання. Порядок сплати, перелік та розміри внесків і платежів співвласників, у тому числі відрахувань до резервного, ремонтного та інших фондів, встановлюється загальними зборами Об`єднання відповідно до законодавства та Статуту. Також у п. 7.5.8. Розділу VII Статуту ОСББ «Європейський-44А» зазначається, що співвласник зобов`язаний своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. На Загальних зборах ОСББ «Європейський-44А» від 22.07.2017 року було вирішено для забезпечення виконання заходів, пов`язаних із приведенням внутрішньо-будинкові електричні мережі Будинку до вимог нормативно-технічної документації встановити для власника(-ів), а також для осіб, які хоч і не зареєстрували своє право власності, проте як інвестори будівництва Будинку чи з інших законних підстав, є власником майнових прав на нерухоме майно у Будинку або вважають себе власниками таких майнових прав, одноразовий цільовий внесок у розмірі 3000 грн. за кожну квартиру або нежитлове приміщення, площа якого перевищує 10 квадратних метрів, (частина 2 ст. 12 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку»). Даний внесок може бути внесений власником квартири або нежитлового приміщення Будинку, а також особою, яка хоч і не зареєструвала своє право власності, проте як інвестор будівництва Будинку чи з інших законних підстав, є власником майнових прав на нерухоме майно у Будинку або вважає себе власником таких майнових прав, на розрахунковий рахунок ОСББ одноразово, або рівними частинами протягом 3 календарних місяців, наступним чином: перший платіж до 22 серпня 2017 року; другий до 22 вересня 2017 року; третій до 22 жовтня 2017 року (у підтвердження додається витяг з протоколу загальних зборів). Загальними зборами ОСББ «Європейський-44А» від 16.03.2019 року було вирішено: Затвердити кошторис (калькуляцію) витрат на управління багатоквартирним будинком ОСББ «Європейський-44А» з 01.04.2019 року. Задля забезпечення нормального функціонування та утримання Будинку дозволити Правлінню ОСББ «Європейський-44А» своїм рішенням затверджувати зміни у видатках окремих статей, не перевищуючи загальний кошторис (калькуляцію) у розмірі 1 123 761,36 грн. на рік; Затвердити розмір внесків на витрати з управління багатоквартирним будинком ОСББ «Європейський-44А» з 01.04.2019 р. у розмірі 4,6 грн. за 1 м2. для 1-го поверху та підвалу; 5,2 грн. за 1 м2 для 2-го та вище поверхів, загальної площі квартири, нежитлового приміщення у Будинку за адресом: [ADDRESS] . Встановити, що платниками внесків на витрати з управління багатоквартирним будинком ОСББ «Європейський-44А» є співвласники житлових та нежитлових приміщень, а також особи, які хоч і не зареєстрували своє право власності, проте як інвестори будівництва Будинку чи з інших законних підстав, є власниками майнових прав на нерухоме майно у Будинку або вважають себе власниками таких майнових прав. Створити фонд консьєржок. Затвердити розмір внесків до фонду консьєржок ОСББ «Європейський-44А» у розмірі 1,13 грн. м2. Встановити, що платниками внесків до фонду консьєржок ОСББ «Європейський-44А» є співвласники житлових та нежитлових приміщень, а також особи, які хоч і не зареєстрували своє право власності, проте як інвестори будівництва Будинку чи з інших законних підстав, є власниками майнових прав на нерухоме майно у Будинку або вважають себе власниками таких майнових прав. Створити резервний фонд. Затвердити розмір внесків до резервного фонду ОСББ «Європейський-44А» у розмірі 1 грн. м2. Встановити, що платниками внесків до резервного фонду ОСББ «Європейський-44А» є співвласники житлових та нежитлових приміщень, а також особи, які хоч і не зареєстрували своє право власності, проте як інвестори будівництва Будинку чи з інших законних підстав, є власниками майнових прав на нерухоме майно у Будинку або вважають себе власниками таких майнових прав. Оплату внесків здійснювати до 10-го числа місяця, наступного за місяцем нарахування. 28.03.2021 року на загальних зборах Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Європейський-44А» прийнято ряд рішень, зокрема: питанням сьомим порядку денного вирішено затвердити кошторис Об`єднання на 2021 рік у запропонованій правлінням Об`єднання редакції. Затвердити з 01.04.2021 року наступні внески/платежі співвласників: 8,0 грн. на місяць з 1 м.кв. площі квартири, нежитлового приміщення, розташованих у підвалі та на першому поверху; 8,5 грн. на місяць з 1 м.кв. площі квартири, нежитлового приміщення, розташованих на другому та вище поверхах; розмір комунальної послуги з вивезення ТБВ: для квартир на рівні, який затверджено органом місцевого самоврядування для суб`єкта господарювання, з яким ОСББ укладено договір з вивезення побутових відходів, з кожної особи, яка мешкає у Будинку; для офісів на рівні 150 грн на місяць. Внески та платежі сплачувати не пізніше 10 числа місяця, наступного за розрахунковим. При не оплаті внеску протягом ТРЬОХ місяців власник сплачує додатковий внесок до резервного фонду у розмірі 1,0 грн/м.кв площі квартири, нежитлового приміщення. Встановити, що платниками внесків і платежів є власники житлових та нежитлових приміщень, а також особи, які хоч і не зареєстрували своє право власності, проте як інвестори будівництва Будинку чи з інших законних підстав, є власниками майнових прав на нерухоме майно у Будинку або вважають себе власниками таких майнових прав (квартира, офіс, комора/кладовка); питанням восьмим порядку денного вирішено створити фонд відеоспостереження. Затвердити розмір внесків до фонду відеоспостереження у розмірі 700 грн з одного житлового/нежитлового приміщення, загальна площа якого більше 10 м.кв. Зарахувати раніше сплачені власниками добровільні внески на систему відеоспостереження та звільнити даних власників від сплати внеску до фонду відеоспостереження на суму раніше сплачену; питанням дев`ятим порядку денного вирішено провести заміну дверей на балконах загального користування та на пожежних сходах, які раніше були встановленні забудовником та станом на березень 2021 року не замінені. Для чого встановити для власників квартир, які розташовані на відповідному поверсі, на якому необхідно провести заміну вищезазначених дверей, одноразовий внесок у розмірі 200 грн. з однієї квартири за встановлення одних дверей. Згідно довідки про заборгованість за період з 01.04.2019 по 31.10.2024 у Відповідача виникла заборгованість за надані житлово-комунальні послуги у розмірі 16 937,16 грн. (шістнадцять тисяч дев`ятсот тридцять сім гривень 16 коп.). Аналіз вищезазначених норм свідчить про те, що відповідач в силу Закону є співвласником багатоквартирного будинку [ADDRESS] , а відтак на нього покладається зобов`язання дотримуватися обов`язків співвласників багатоквартирного будинку, які утворили ОСББ «Європейський-44А» для належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Згідно частині 2 статті 8 Закону України «Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку», кожний співвласник несе зобов`язання щодо належного утримання, експлуатації, реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку пропорційно до його частки співвласника. Відповідно до правового висновку, до якого дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 21.01.2020 року у справі 910/1395/19, колегія суддів погоджується з висновками судів попередніх інстанцій, що за Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" законодавством на відповідача, як на члена ОСББ та на особу, у повному господарському віданні якої перебуває належне державі на праві власності майно, покладено обов`язок виконувати чинні та не скасовані рішення статутних органів ОСББ, якими зокрема є загальні збори учасників та правління ОСББ, брати участь у проведенні реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення приміщень та своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. Відповідно до правового висновку, до якого дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03.12.2019 року у справі 910/6471/18: 7.28. Статтею 13 Закону України від 9 листопада 2017 року № 2189-VIII «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій включають в себе: прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території; санітарно-технічне обслуговування; обслуговування внутрішньобудинкових мереж; утримання ліфтів; освітлення місць загального користування; поточний ремонт; вивезення побутових відходів тощо. 7.29. Відповідно до Порядку формування тарифів на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 1 червня 2011 року № 869, тариф на ці послуги розраховується окремо за кожним будинком залежно від запланованих кількісних показників послуг, що фактично повинні надаватися для забезпечення належного санітарно-гігієнічного, протипожежного, технічного стану будинків і споруд та прибудинкових територій з урахуванням Типового переліку послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, затвердженого вказаною постановою Кабінету Міністрів України. Перелік послуг за кожним будинком погоджується у договорі на надання цих послуг, який укладається між споживачами та підприємством, організацією тощо, які надають ці послуги. 7.30. Отже, законодавство, яке регулює порядок забезпечення співвласниками багатоквартирного будинку утримання та експлуатацію багатоквартирного будинку, користування спільним майном у такому будинку, вчинення співвласниками багатоквартирного будинку дій щодо реалізації прав та виконання обов`язків співвласників, пов`язаних з володінням, користуванням і розпорядженням спільним майном багатоквартирного будинку (управління багатоквартирним будинком), передбачає, що внески і платежі на утримання, експлуатацію та ремонт спільного майна є складовою частиною внесків та платежів співвласників як витрат на управління багатоквартирним будинком. 7.31. Задовольняючи позовні вимоги, суди попередніх інстанцій не врахували наведені вище приписи законодавства та не спростували надані відповідачем доводи та докази, що спірні пункти рішення, додаток № 1 до протоколу - кошторис приймалися відповідно до вимог частини другої статті 12 Закону № 417-VIII, яка регулює порядок розподілу між співвласниками витрат на управління багатоквартирним будинком та за якою витрати на управління багатоквартирним будинком розподіляються між співвласниками пропорційно до їхніх часток співвласника, якщо рішенням зборів співвласників або законодавством не передбачено іншого порядку розподілу витрат. 8.2. Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду постановою від 4 червня 2018 року залишив без змін рішення судів попередніх інстанцій у цій справі, якими відмовлено у задоволенні позову. Суд погодився з висновками судів попередніх інстанцій про те, що визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків та платежів співвласників, відноситься до виключної компетенції загальних зборів співвласників. Визначення розміру внесків проведено загальними зборами ОСББ за видом об`єкта нерухомого майна та відповідно до вимог розділу 3 статуту ОСББ, що узгоджується з положеннями частини дев`ятої статті 10 Закону № 2866-III, отже, рішення, прийняте на загальних зборах, не суперечить приписам чинного законодавства. Відповідно до правового висновку, до якого дійшов Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду у постанові від 20.02.2020 року у справі 522/2173/14, відповідно до наведених вимог чинного законодавства особа, яка є власником приміщення і, у свою чергу, співвласником будинку, в якому створено ОСББ, однак не є членом цього об`єднання, зобов`язана брати участь у витратах на управління, утримання та збереження будинку, а об`єднання наділено правом у разі нездійснення цією особою таких дій звернутися до суду з позовом про стягнення нарахованих за цими витратами платежів. Відповідно до правового висновку, до якого дійшов Вищий господарський суд України у постанові від 18.05.2017 року у справі 910/14668/16, приписами норми статті 17 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" передбачено права ОСББ, та відповідно, обов`язок щодо сплати встановлених законом та Статутом об`єднання платежів, зборів та внесків, в тому числі до резервного фонду, не лише для членів ОСББ, а й для власників приміщень у багатоквартирному будинку. Таким чином, відповідач, будучи власником квартири [ADDRESS] повинна сплатити загальну суму боргу, яка складає 16 937,16 грн. З урахуванням викладеного, враховуючи що відповідачем не надано належних та допустимих доказів, в спростування доводів позивача, суд вважає позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Відповідно до ст.264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд також вирішує питання щодо розподілу між сторонами судових витрат. За приписами статей 79, 84 ЦПК України, витрати на правову допомогу відносяться до судових витрат. Відповідно до статті 84 ЦПК України, витрати, пов`язані з оплатою правової допомоги адвоката або іншого фахівця в галузі права, несуть сторони, крім випадків надання безоплатної правової допомоги. У відповідності до п.1 ч.2 ст.141 ЦПК України, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Відповідно до ч.3 ст.141 ЦПК України, при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: - чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; - чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес. Відповідно до ч.3 ст.133 ЦПК України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Відповідно до п.48 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 року, витрати на правову допомогу, граничний розмір якої визначено відповідним законом, стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а і у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов`язаних із наданням правової допомоги у конкретній справі (наприклад складання позовної заяви, надання консультацій, переклад документів, копіювання документів). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відповідно до ч.8 ст.141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це заяву. Згідно ст.246 ЦПК України якщо сторона з поважних причин не може подати докази, що підтверджують розмір понесених нею судових витрат до закінчення судових дебатів у справі, суд за заявою такої сторони, поданою до закінчення судових дебатів у справі, може вирішити питання про судові витрати після ухвалення рішення по суті позовних вимог. Для вирішення питання про судові витрати суд призначає судове засідання, яке проводиться не пізніше двадцяти днів з дня ухвалення рішення по суті позовних вимог. У випадку, визначеному частиною другою цієї статті, суд ухвалює додаткове рішення в порядку, передбаченому статтею 270 цього Кодексу. Згідно з вимогами статті 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. У рішенні ЄСПЛ від 28 листопада 2002 року у справі «Лавентс проти Латвії» зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір. У постанові від 22.12.2018 р. у справі № 826/856/18 Верховний Суд зазначив, що під час визначення розміру витрат, пов`язаних із правовою допомогою, компенсації підлягають лише ті послуги, які вказано в договорі. Згідно з Законом "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (далі - Закон № 5076-VI) договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору. При стягненні витрат на правову допомогу слід враховувати, що особа, яка таку допомогу надавала, має бути адвокатом (стаття 6 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність") або іншим фахівцем у галузі права незалежно від того, чи така особа брала участь у справі на підставі довіреності, чи відповідного договору (статті 12, 46, 56 ЦПК України). Витрати на правову допомогу мають бути документально підтверджені та доведені. Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (стаття 30 Закону № 5076-VI). Розмір гонорару визначається за погодженням адвоката з клієнтом. Адвокат має право у розумних межах визначати розмір гонорару, виходячи із власних міркувань. При встановленні розміру гонорару можуть враховуватися складність справи, кваліфікація, досвід і завантаженість адвоката та інші обставини. Погоджений адвокатом з клієнтом та/або особою, яка уклала договір в інтересах клієнта, розмір гонорару може бути змінений лише за взаємною домовленістю. В разі виникнення особливих по складності доручень клієнта або у випадку збільшення затрат часу і обсягу роботи адвоката на фактичне виконання доручення (підготовку до виконання) розмір гонорару може бути збільшено за взаємною домовленістю. Так, разом з позовною заявою про стягнення заборгованості, представником позивача, адвокатом Скибінською Є.С. надано суду Договір про надання правничої допомоги від 13.11.2024 року та акт приймання-передачі виконаної роботи від 14.11.2024 до Договору про надання правничої допомоги від 13.11.2024 року, відповідно до яких вартість наданих послуг становить 8000,00 грн. Відповідно до вищевказаного Договору від 13.11.2024 року адвокат Скибінська Є.С. здійснює надання допомоги у представництві інтересів Позивача по справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Європейський-44А» до [PERSON] про стягнення заборгованості. З умовами п 4.1. Договору надання правничої допомоги, яка є предметом Договору, згідно пункту 2.1 цього Договору, АДВОКАТУ КЛІЄНТ сплачує винагороду у розмірі 8000,00 грн. Отже, дана сума є фіксованою. Суд у позовному провадженні є арбітром, що надає оцінку тим доказам і доводам, що наводяться сторонами у справі. Тобто суд не може діяти на користь будь-якої зі сторін, що не відповідатиме основним принципам цивільного судочинства. ЦПК України передбачено такі критерії визначення та розподілу судових витрат: 1) їх дійсність; 2) необхідність; 3) розумність їх розміру, з урахуванням складності справи та фінансового стану учасників справи. Колегія суддів зазначила, що саме зацікавлена сторона має вчинити певні дії, спрямовані на відшкодування з іншої сторони витрат на професійну правничу допомогу, а інша сторона має право на відповідні заперечення проти таких вимог, що виключає ініціативу суду з приводу відшкодування таких витрат одній із сторін без відповідних дій з боку такої сторони. Велика Палата ВС у своїй постанові від 19.02.2020 р. по справі № 755/9215/15-ц роз`яснила, що адвокат самостійно визначається зі стратегією захисту інтересів свого клієнта та алгоритмом дій задля задоволення вимог останнього та найкращого його захисту, тому твердження позивача є помилковими. Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у справі № 911/4242/15, зазначив, що проти розміру витрат на правничу допомогу має заперечувати обов`язково інша сторона і якщо вона не заперечує, то у суду відсутні підстави надавати оцінку кількості часу, витраченому адвокатом на виконання робіт. Судом встановлено, що позивачем сплачено судовий збір в загальному розмірі 3 028,00 грн., що підтверджується платіжною інструкцією №444 від 14.11.2024 року. За викладених обставин суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Європейський-44А» про стягнення судових витрат має критерії розумності, були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим, а тому підлягає задоволенню.

Outcome: approved