Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-08 00:00:00

\~ \~ \~ \~02.12.2024 позивач Акціонерне товариство «Миколаївобленерго» звернулось до Заводського районного суду міста Миколаєва з позовом до [PERSON] про стягнення вартості необлікованої електричної енергії, в якому просило стягнути з [PERSON] на користь Акціонерного товариства «Миколаївобленерго» вартість необлікованої електричної енергії у розмірі 8986 гривень 64 копійки та судовий збір у розмірі 2422 гривень 40 копійок. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив, що [PERSON] , яка проживає за адресою: [ADDRESS] , є споживачем електричної енергії, розподіл якої здійснює АТ «Миколаївобленерго». За цією адресою відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . 01.04.2021 представниками Позивача АТ «Миколаївобленерго», при проведенні технічної перевірки електроустановки Відповідача було виявлено порушення пп. 5 п. 8.4.2 ПРРЕЕ, а саме: «Самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі без порушення схеми обліку». За фактом виявленого порушення було складено Акт про порушення № К8855 від 01.04.2021, який підписали два уповноважені представники оператора системи. Представник споживача [PERSON] від підпису відмовився, цей факт було зафіксовано відеозйомкою. До складання Акту, стан відключення було підтверджено актом технічної перевірки від 10.07.2020. Станом на теперішній час електроживлення електроустановки Відповідача, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , не відновлено. 12.05.2021 Акт був розглянутий комісією з розгляду актів про порушення, яка була проведена без участі Відповідача, хоча відповідач був повідомлений належним чином про час і дату засідання Комісії. За результатами розгляду Акту комісією прийнято рішення, оформлене протоколом від 12.05.2021 №462, в якому зазначено інформацію про причетність Відповідача до порушення ПРРЕЕ, а також визначено обсяг та вартість необлікованої електричної енергії, сума боргу склала 8986,64 гривень. Таким чином, обсяг необлікованої електроенергії становить 2621 кВт/год., а вартість обсягу необлікованої електричної енергії, за тарифами, що діяли в період, за який розраховується розмір необлікованої електричної енергії складає 8986,64 гривень. Отже, загальна вартість необлікованої електричної енергії по акту про порушення ПРРЕЕ №К8855 від 01.04.2021 становить 8986,64 гривень, яка станом на 20.11.2024 відповідачем не сплачена. Правом на подання відзиву відповідач не скористався. Позовна заява надійшла до суду 02.12.2024 року. Ухвалою Заводського районного суду міста Миколаєва від 04.12.2024 року, вказану позовну заяву прийнято, відкрито провадження у справі та призначено таку до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Визначено строк та черговість подання заяв по суті справи. Оскільки справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, відповідно до вимог частини третьої статті 279 ЦПК України суд не проводив підготовчого засідання. Перед тим як закінчити з`ясування обставин справи та перевірки їх доказами, суд надав можливість кожній із сторін висловити свою позицію та надати наявні у неї докази. Відповідно до прецедентної практики ЄСПЛ, яку останній повторив в п.22 справи «Осіпов проти України» (заява № 795/09, рішення від 08.10.2020 року), стаття 6 Конвенції гарантує не право бути особисто присутнім у судовому засіданні під час розгляду цивільної справи, а більш загальне право ефективно представляти свою справу в суді та на рівність у користуванні правами з протилежною стороною, передбаченими принципом рівності сторін. Пункт 1 статті 6 Конвенції надає Державам можливість на власний розсуд обирати засоби гарантування цих прав сторонам провадження (див. рішення у справі «Варданян та Нанушян проти Вірменії» (Vardanyan and Nanushyan v. Armenia), заява № 8001/07, пункт 86, від 27.10.2016 року, та наведені у ньому посилання). Отже, питання особистої присутності, форми здійснення судового розгляду, усної чи письмової, а також представництва у суді є взаємопов`язаними та мають аналізуватися у більш ширшому контексті «справедливого судового розгляду», гарантованого статтею 6 Конвенції. Суд повинен встановити, чи було надано заявнику, стороні цивільного провадження, розумну можливість ознайомитися з наданими іншою стороною зауваженнями або доказами та прокоментувати їх, а також представити свою справу в умовах, що не ставлять його в явно гірше становище vis-а-vis його опонента. Суд забезпечив сторонам можливість ефективно представляти свою справу в суді. Розгляд справи проводився у відкритому судовому засіданні. Сторони повідомлялись про дату, місце та час розгляду справи. Відтак, суд у відповідності до вимог частини п`ятої статті 12 ЦПК України та прецедентної практики ЄСПЛ створив для сторін рівні можливості відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом. Про існування будь-яких інших доказів, які мають важливе значення і які не були долучені до справи сторони суду не повідомляли, при тому що в силу частин другої, третьої та четвертої статті 83 ЦПК України вони повинні були подати всі свої докази разом з позовом та відзивом та в цей же строк повідомити про існування доказів, які не можуть бути подані разом з першою заявою по суті справи. Суд у відповідності до вимог частини сьомої статті 81 ЦПК України розглянув можливість самостійно збирати докази і не знайшов підстав для реалізації такого свого права, оскільки ніщо не ставить під сумнів добросовісність здійснення учасниками справи своїх процесуальних прав та обов`язків. Таким чином, враховуючи таку засаду цивільного судочинства як змагальність, а також те, що в даному процесі кожна сторона мала рівні можливості відстоювати свою позицію в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом, дана справа буде вирішена на основі зібраних доказів з покладенням на сторін ризику настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням тієї чи іншої процесуальної дії. Обставини справи встановлюватимуться таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний. В будь якому випадку, право на справедливий судовий розгляд забезпечується, серед іншого, процедурою апеляційного перегляду судових рішень, де сторона не позбавлена можливості подання нових доказів якщо буде доведено поважність причин їх неподання в суді першої інстанції (частина третя статті 367 ЦПК України). Тому, якщо у сторін наявні ті чи інші аргументи або докази, на які даним судовим рішенням не буде надано відповіді, така сторона вправі навести їх у апеляційній скарзі, одночасно вказавши причини неподання їх суду першої інстанції. Справа була призначена до судового розгляду на 17.01.2025 року, 10.03.2025 року та 09.04.2025 року. Представник позивача в судове засідання не з`явився, належним чином був повідомлений про час та місце розгляду справи. Відповідач в судове засідання не з`явилась без поважних причин, належним чином була повідомлена про час і місце розгляду справи, поштове відправлення повернуто з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Відзив на позов або клопотання про відкладення розгляду справи не подали. Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Згідно з частиною 8 статті 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Враховуючи те, що представник позивача не заперечив проти ухвалення заочного рішення у справі, у відповідності до вимог ст.ст. 223, 280, 281 ЦПК України, суд постановив провести заочний розгляд справи, розглянути справу за відсутності сторін, ухваливши заочне рішення. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Оскільки учасники процесу в судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу 17.01.2025 року, 10.03.2025 року та 09.04.2025 року за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, оцінивши в сукупності зібрані докази та ухвалюючи рішення у відповідності до вимог статті 264 ЦПК України, суд приходить до наступних висновків. Відповідно до ст.ст. 12, 81\~ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ст. 13 ЦПК). Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Відповідно до статті 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: 1) договори та інші правочини; 2) створення літературних, художніх творів, винаходів та інших результатів інтелектуальної, творчої діяльності; 3) завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі; 4) інші юридичні факти. Цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов`язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим або органів місцевого самоврядування. Судом встановлено, що [PERSON] , яка проживає за адресою: [ADDRESS] , є споживачем електричної енергії, розподіл якої здійснює АТ «Миколаївобленерго». За цією адресою відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Згідно ч. 1, 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. На підставі пп. 3 п. 5.1.1 гл. 5.1 р. V Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №312 від 14 березня 2018 року, у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі ПРРЕЕ), оператор системи має право проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії. Згідно п.п. 12 п. 5.1.1 гл. 5.1 р. V ПРРЕЕ оператор системи має право складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики. Згідно з пп. 20 п. 5.5.5 гл. 5.5 р. V ПРРЕЕ, споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового використання електричної енергії або використання електричної енергії для професійної та/або господарської діяльності на об`єктах, які розраховуються за електричну енергії за тарифом побутових споживачів, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового використання електричної енергії. Відповідно до п. 8.2.5 гл. 8.2 р. VIII ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. Акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представника житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою. 01.04.2021 представниками Позивача АТ «Миколаївобленерго», при проведенні технічної перевірки електроустановки Відповідача було виявлено порушення пп. 5 п. 8.4.2 ПРРЕЕ, а саме: «Самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі без порушення схеми обліку». За фактом виявленого порушення було складено Акт про порушення № К8855 від 01.04.2021, який підписали два уповноважені представники оператора системи. Представник споживача [PERSON] від підпису відмовився, цей факт було зафіксовано відеозйомкою. До складання Акту, стан відключення було підтверджено актом технічної перевірки від 10.07.2020 року. Станом на теперішній час електроживлення електроустановки Відповідача, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , не відновлено. Відповідно до п. 8.2.6 гл. 8.2 р. VIII ПРРЕЕ визначено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Необлікованою електричною енергією, як зазначено в п. 1.1.2 гл. 1.1 р. I ПРРЕЕ, є обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно. 12.05.2021 Акт був розглянутий комісією з розгляду актів про порушення, яка була проведена без участі Відповідача, хоча відповідач був повідомлений належним чином про час і дату засідання Комісії. За результатами розгляду Акту комісією прийнято рішення, оформлене протоколом від 12.05.2021 №462, в якому зазначено інформацію про причетність Відповідача до порушення ПРРЕЕ, а також визначено обсяг та вартість необлікованої електричної енергії, сума боргу склала 8986,64 гривень. Відповідно п. 8.4.2 гл. 8.4 р. VIII ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному п. 8.2.5 ПРРЕЕ. Відповідно до п. 8.4.7 гл. 8.4 р. VІІІ ПРРЕЕ, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється виходячи з: вартості середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловат-години (кВт·год) електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення споживачем цих Правил (Ц, грн/кВт·год); величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (Wдоб, кВт·год); кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил (Д, день). Кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням цих Правил, розкладається на складові відповідно до кількості днів (Ді, день) у кожному календарному місяці (ціновому періоді), протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням ПРРЕЕ. Згідно пп. 5 п 8.4.8 гл. 8.4 р. VІІІ ПРРЕЕ, кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил) зокрема, якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі без порушенням схеми обліку, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Пунктом 8.4.11 гл. 8.4 р. VІІІ ПРРЕЕ передбачено, що у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 5 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (W доб, кВт·год), розраховується за формулою 5 визначеною п. 8.4.11 ПРРЕЕ: Wдоб. = 24 х Pдог. х Kсез. х Kвик., де: Pдог. - величина дозволеної потужності для цієї точки комерційного обліку, передбачена договором між побутовим споживачем та оператором системи, 3,0 кВт; Ксез. - коефіцієнт сезонності (приймається рівним 0,8 у період з 01 травня до 30 вересня та рівним 1 на період з 01 жовтня до 30 квітня); Квик. - коефіцієнт використання потужності ( додаток 10 до ПРРЕЕ). Так, Wдоб. = 24*3*0,8*0,2 =11,52 кВт ( у літній період); Wдоб. = 24*3*1*0,2 = 14,40 кВт·год. (на період опалення). Розрахунок здійснено за півроку з 01.10.2020 по 01.04.2021 (за 182 дні). W розрахункове = Wдоб. * кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням ПРРЕЕ. W розрахункове = 14,40 кВт. год. * 182 дні = 2621 кВт/год (на період опалення). Таким чином, обсяг необлікованої електроенергії становить 2621 кВт/год., а вартість обсягу необлікованої електричної енергії, за тарифами, що діяли в період, за який розраховується розмір необлікованої електричної енергії складає 8986,64 гривень. Отже, загальна вартість необлікованої електричної енергії по акту про порушення ПРРЕЕ №К8855 від 01.04.2021 становить 8986,64 гривень, яка станом на 20.11.2024 відповідачем не сплачена. Отже, загальна вартість необлікованої електричної енергії по акту про порушення ПРРЕЕ №К8855 від 01.04.2021 становить 8986,64 грн., яка станом на 20.11.2024 відповідачем не сплачена. Відповідно до п. 8.2.7 гл. 8.2 р. VІІІ ПРРЕЕ у разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17 (провадження № 12-137гс19) вказано, що «приховане приєднання до електричної мережі (прихованою електропроводкою) можна виявити лише під час технічної перевірки, а не під час контрольних оглядів, які були проведені відповідачем 11 грудня 2015 року та 29 березня 2016 року, тоді як технічну перевірку проведено відповідачем 19 серпня 2014 року, що й було зазначено представниками відповідача в акті про порушення (виявити порушення при контрольному огляді неможливо), адже виявити факт прихованого підключення (прихованою електропроводкою) можна лише з використанням спеціальних технічних засобів або у зв`язку з частковим демонтажем будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів». Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню. Крім того відповідно до ст.\~141\~ЦПК України з відповідача необхідно стягнути на користь позивача понесені останнім судові витрати з оплати судового збору.

Outcome: approved