Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-10 00:00:00

1. Виклад доводів пред`явленого позову. У грудні 2024 року [PERSON] звернувся до суду з вказаним позовом та посилався на те, що протягом тривалого часу його матір [PERSON] перебувала у фактичних шлюбних відносинах з [PERSON] , який замінив позивачу батька. [PERSON] належала земельна ділянка площею 1,9 га з кадастровим номером 3220882900:04:003:0265, розташована на території Головурівської сільської ради Бориспільського району. [INFO] [PERSON] помер. Випадково, в листопаді 2024 року [PERSON] дізнався про те, що 14 лютого 2017 року [PERSON] склав заповіт, яким все своє майно заповів позивачу. Тому [PERSON] просить суд визначити йому додатковий строк протягом 3 місяців з дня набрання законної сили рішенням суду для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] . 2. Процесуальні дії по справі. Ставлення учасників судового процесу до пред`явленого позову. Зі змісту протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 3 грудня 2024 року (а.с.14) вбачається, що цивільна справа за позовом, пред`явленим [PERSON] , була розподілена судді Бориспільського міськрайонного суду Семенюті О.Ю. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду від 9 грудня 2024 року (а.с.16) було відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено справу до підготовчого судового засідання. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 10 лютого 2025 року (а.с.28) було закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті, а також витребувано у Другої бориспільської державної нотаріальної контори інформацію про те, чи була заведена спадкова справа щодо майна [PERSON] . У судовому засіданні представник позивача [PERSON] підтримує позов та наполягає на його задоволенні. Представник Вороньківської сільської ради не з`явився у судове засідання та направив клопотання (а.с.23), в якому просить розглянути цивільну справу у відсутності представника відповідача та рішення прийняти за наявними матеріалами. [PERSON] не з`явилась у судове засідання та подала письмові пояснення (а.с.34), в яких просила задовольнити позов. 3. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. [INFO] помер [PERSON] . Ця обставина підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 6 липня 2017 року (а.с.5). На день смерті [PERSON] належала земельна ділянка площею 1,9 га з кадастровим номером 3220882900:04:003:0265, розташована на території Головурівської сільської ради Бориспільського району. Ця обставина підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №82064803 від 9 березня 2017 (а.с.7). Спірні правовідносини регулюються книгою шостою «Спадкове право» ЦК України. 4. Норми права, якими керується суд при вирішенні спору. Відповідно до ч.1 ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з ч.1, ч.2 ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови №7 від 30 травня 2008 року «Про судову\~практику у\~справах про\~спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ч.2 ст.76 ЦПК України дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи, встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно з ч.2 ст.89 ЦПК України суд оцінює належність, допустимість та достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. 5. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору. 14 лютого 2017 року [PERSON] склав заповіт (а.с.6), яким все своє майно заповів [PERSON] . Зі змісту інформаційної довідки зі спадкового реєстру №80101106 від 14 лютого 2025 року (а.с.36) вбачається, що після смерті [PERSON] спадкова справа не заводилась. Ці обставини свідчать про те, що [PERSON] пропустив строк для прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , оскільки не подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня смерті спадкодавця. Допитаний у судовому засіданні у якості свідка [PERSON] суду показав, що він працює на посаді бухгалтера в СФГ «Істок». Тому йому відомо, що [PERSON] передав в оренду цьому господарству належну йому земельну ділянку площею 1,9 га з кадастровим номером 3220882900:04:003:0265, розташовану на території Головурівської сільської ради Бориспільського району, за що спадкодавцю сплачувалась орендна плата. Після смерті [PERSON] ніхто не звертався для переукладення договору оренди та отримання орендної плати. Лише в 2024 році [PERSON] повідомив, що він є спадкоємцем за заповітом. Як роз`яснив Верховний Суд в постановах від 6 вересня 2017 року в справі №6-496цс17, від 21 листопада 2019 року у справі №626/2055/18 (провадження №61-17906св19), від 25 березня 2020 року у справі №642/2539/18-ц (провадження №61-5609св19), від 15 квітня 2020 року у справі №190/106/18 (провадження №61-41455св18) від 26 березня 2020 року у справі №517/82/19 (провадження №61-1340св20), від 24 липня 2020 року у справі № 729/559/18 (провадження № 61-1099св19), необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку на прийняття спадщини. Оскільки [PERSON] не знав про існування заповіту, складеного [PERSON] , він з поважної причини пропустив строк для прийняття спадщини. З огляду на це суд висновує про те, що з метою забезпечення спадкового права позивача, належить визначити [PERSON] додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Цього строку достатньо для реалізації спадкового права позивача, тому у задоволенні позову в частині надання більш тривалого строку для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини належить відмовити.

Outcome: partial