Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-06 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач звернувся до суду і свої позовні вимоги мотивує тим, що 15.01.2024 року між ТОВ «БІЗНЕС ПОЗИКА» та відповідачем [PERSON] було укладено Договір про надання кредиту №475706-КС-003, за умовами якого відповідач отримав кредит для задоволення особистих потреб у сумі 30 000 грн., строком до 01.07.2024 року. Станом на 22.07.2024 року заборгованість за Договором про надання кредиту №475706-КС-003 від 15.01.2024 року становить 130 290,88 грн., з яких: сума прострочених платежів по тілу кредиту у сумі 30 000 грн.; сума прострочених платежів по процентах у сумі 95\~790,88 коп.; сума прострочених платежів за комісією у розмірі 4500 грн. Просить суд стягнути з відповідачки на його користь заборгованість за Договором про надання кредиту №475706-КС-003 від 15.01.2024 року у сумі 130 290,88 грн. та судовий збір у сумі 2422,40 грн. \~ \~ \~ \~11.09.2024 року до канцелярії суду від представника відповідачки адвоката Петрищева О.О. надійшов відзив на позовну заяву, в якому він заперечував проти задоволення позовних вимог, посилаючись на ненадання позивачем первинних бухгалтерських документів відносно видачі кредиту (платіжні доручення, платіжні інструкції та ін.), явну завищеність відсотків по кредиту, що не відповідає засадам справедливості, добросовісності та розумності, як складового елементу загального конституційного принципу верховенства права та незаконність нарахування комісії за надання кредиту. Просив відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог, покласти на позивача витрати, понесені відповідачкою на професійну правничу допомогу в розмірі 7000 грн. 13.09.2024 року від представника позивача - ТОВ Бізнес Позика Виноградова Ю.Е. надійшла відповідь на відзив, в якій він просив суд врахувати викладену у відповіді на відзив інформацію. Розгляд справи проводити за відсутності представника ТОВ Бізнес Позика. Позовні вимоги підтримав в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечував. \~ \~ \~ \~Дослідивши та перевіривши письмові докази справи, встановивши такі юридичні факти та відповідні їм правовідносини, суд дійшов наступного висновку. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що 15.01.2024 року між ТОВ «БІЗНЕС ПОЗИКА» та [PERSON] було укладено Договір про надання кредиту №475706-КС-003, за умовами якого відповідачка мала отримати кредит для задоволення особистих потреб у сумі 30 000 грн., строком до 01.07.2024 року. \~ \~ \~ \~Вказаний договір було підписано одноразовим ідентифікатором у порядку, визначеному ст. 132 Закону України «Про електронну комерцію». \~ \~ \~ \~Пунктом 3.1 Договору визначено, що кредитодавець зобов`язаний протягом 3 (трьох) робочих днів з дня укладання Договору надати позичальнику кредит в сумі, вказаній в п. 2.1 Договору, шляхом безготівкового переказу коштів (однією або декількома транзакціями) на поточний (картковий) рахунок позичальника, який відповідає платіжній картці, що наведена в розділі 8 Договору. \~ \~ \~ \~Факт перерахування суми кредиту на банківську картку позичальника № [NUMBER] позивач підтверджує довідкою, виданою технологічним оператором платіжних послуг ТОВ «Платежі Онлайн», який надає послуги позивачу на підставі договору про надання послуг №ПГ-5 від 04.11.2020 року. \~ \~ \~ \~Згідно ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. \~ \~ \~ \~Згідно ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. \~ \~ \~ \~За ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк. \~ \~ \~ \~Статтею ст. 612 ЦК України передбачено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язань або не виконав його в строк, встановлений договором або законом. Боржник що прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за заподіяні простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення. \~ \~ \~ \~Отже, права та обов`язки у сторін виникли саме на підставі договору про надання кредиту. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 1054 ЦК України кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов?язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов?язується повернути кредит та сплатити проценти. \~ \~ \~ \~Кредитний договір є різновидом договору позики, у зв?язку з чим до нього застосовуються загальні положення про договір позики, якщо інше не встановлене ЦК і не випливає із суті кредитного договору. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 2 ст. 1047 ЦК України на підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлений договором. \~ \~ \~ \~Зважаючи на ознаку реальності договору позики, для підтвердження виконання позикодавцем своїх зобов`язань за договором позики недостатньо наявності лише факту підписання такого договору, а судом має бути встановлено наявність факту отримання позичальником грошових коштів та моменту їх отримання (як певний проміжок часу), що є обов`язковою та істотною умовою договору позики (постанови Верховного Суду від 26.10.2022 року у справі № 201/410/21, від 05.10.2022 року у справі № 559/524/15-ц, від 20.02.2019 року у справі № 629/5364/13-ц). \~ \~ \~ \~У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 29.06.2021 року у справі № 201/11388/17 зазначено, що у разі пред`явлення позову про стягнення боргу позивач повинен підтвердити своє право вимагати від відповідача виконання боргового зобов`язання. З метою забезпечення правильного застосування ст.ст. 1046, 1047 ЦК України суд повинен встановити наявність між позивачем і відповідачем правовідносин за договором позики, виходячи з дійсного змісту та достовірності документа, на підставі якого доказується факт укладення договору позики і його умов. Верховний Суд наголосив, що стандарт доказування є важливим елементом змагального процесу. \~ \~ \~ \~Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі. Виписка по рахунку може бути належним доказом наведених у позові обставин, яка досліджується судом у сукупності з іншими доказами. \~ \~ \~ \~В постанові Верховного Суду від 16 вересня 2020 року у справі №200/564/18 вказано, що доказами які підтверджують наявність заборгованості та підтверджують її розмір є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність». Згідно з вказаними положеннями Закону, підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі. Виписка по рахунку може бути належним доказом наведених у позові обставин, яка досліджується судом у сукупності з іншими доказами. \~ \~ \~ \~Позивачем на обґрунтування позовних вимог до матеріалів справи не надано виписки по рахунку, інших первинних документів, які б свідчили про виникнення у відповідача за кредитним договором заборгованості. Наданий позивачем до суду кредитний договір та додатки до нього підтверджують лише намір сторін втупити у відповідні правовідносини проте, не підтверджують факт виконання обумовлених у договорі про наданні кредиту домовленостей. \~ \~ \~ \~Розрахунок заборгованості за кредитом, підготовлений ТОВ «БІЗНЕС ПОЗИКА» - є відображенням односторонніх арифметичних розрахунків сторони по справі і не є правовою підставою для стягнення відповідних сум та не може слугувати доказом безспірності розміру грошових вимог позивача. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~п.\~3.1\~Договору про\~надання кредиту\~№475706-КС-003\~від 15.01.2024\~року кредитодавець\~надає кредит\~шляхом безготівкового\~переказу коштів\~на поточний\~(картковий)\~рахунок Ппзичальника, який відповідає банківській платіжній картці, що наведена в розділі 8 Договору. \~ \~ \~ \~Отже, доказом виконання договору кредиту зі сторони позивача буде платіжний документ, що підтверджує факт перерахування від кредитора на рахунок позикодавця суми кредиту обумовленої договором. Згідно вимог статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність», підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. \~ \~ \~ \~Первинні документи, складені в електронній формі, застосовуються у бухгалтерському обліку за умови дотримання вимог законодавства про електронні документи та електронний документообіг. \~ \~ \~ \~Необхідність дослідження саме первинних документів в справах щодо стягнення кредитної заборгованості знайшла своє відображення у постанові Верховного Суду України від 30.01.2018р. в справі №161/16891/15-ц. \~ \~ \~ \~В свою чергу, позивачем не надано до суду первинних бухгалтерських документів відносно видачі кредиту (платіжні доручення, платіжні інструкції та ін.), тому не має підстав вважати, вимоги позивача обґрунтованими. \~ \~ \~ \~Як вбачається із відповіді ТОВ «БІЗНЕС ПОЗИКА» на відзив [PERSON] грошові кошти на картковий рахунок останньої здійснено через оператора платіжних послуг ТОВ «Платежі Онлайн», який надає послуги позивачу на підставі договору про надання послуг №ПГ-5 від 04.11.2020 року, проте до матеріалів справи додано договір з ТОВ «ПрофітГід». \~ \~ \~ \~Більш того,\~жодного документу,\~що підтверджує\~перерахування коштів\~оператором платіжних\~систем ТОВ\~«Платежі Онлайн»\~або ТОВ «ПрофітГід» за вказівкою ТОВ «БІЗНЕС ПОЗИКА» на картковий рахунок [PERSON] , до суду не надано, як і не надано відповідного документу від оператора платіжних систем. \~ \~ \~ \~В той же час, сам по собі договір про надання послуг №ПГ-5 від 04.11.2020 року, також, не є доказом перерахування ТОВ «БІЗНЕС ПОЗИКА» на картковий рахунок [PERSON] кредитних коштів. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~ \~ \~ \~Згідно з частинами першою, другою та третьою статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. \~ \~ \~ \~Згідно з положеннями статті 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~ \~ \~ \~Вимогами цивільного процесуального законодавства передбачено, що суд зобов`язаний установити: чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси позивача; у чому полягає таке порушення прав; якими доказами воно підтверджується. Залежно від установленого суд повинен вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. \~ \~ \~ \~У свою чергу учасники справи мають передбачені процесуальним законом права і обов`язки. \~ \~ \~ \~Обов`язок доказування певних обставин лежить на стороні, яка посилається на них як на підставу своїх вимог та заперечень. \~ \~ \~ \~Недоведеність обставин, на наявності яких наполягає позивач - є підставою для відмови у позові. \~ \~ \~ \~У випадку невиконання учасником справи його обов`язку із доведення відповідних обставин необхідними доказами, такий учасник має це усвідомлювати та несе ризик відповідних наслідків. \~ \~ \~ \~За змістом частин другої, третьої статті 89 ЦПК України жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). \~ \~ \~ \~Згідно з практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно приводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. \~ \~ \~ \~Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що докази, надані позивачем є недостатніми та не дають підстави дійти висновку про наявність обставин справи, які входять до предмету доказування, тому позов є необґрунтованим і суд вважає, що слід відмовити в його задоволенні повністю. \~ \~ \~ \~

Outcome: dismissed