Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-08 00:00:00

Позивач звернулася до суду з вищевказаним позовом, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що [INFO] помер її батько [PERSON] . Після смерті батька позивача залишилося спадкове майно, а саме: земельна ділянка для ведення особистого селянського господарства загальною площею 0, 3020 га, кадастровий номер 0520684000:02:003:0166, яка розташована на території Мізяківсько-Хутірської сільської ради; земельна ділянка для індивідуального садівництва, загальною площею 0, 12 га, кадастровий номер 0520684000:06:002:0140, яка розташована на території Мізяківсько-Хутірської сільської ради; саморобний трактор, реєстраційний номер [NUMBER] ; автомобіль ГАЗ 6601, реєстраційний номер [NUMBER] , та трактор Т-25А, без номеру. За життя батько повідомив [PERSON] про те, що все майно, яке залишиться після його смерті він заповідає двом її братам [PERSON] та [PERSON] , так як за життя допоміг позивачу з купівлею квартири. Проте, позивач, будучи впевнена в тому, що батьком за життя було складено заповіт на синів [PERSON] та [PERSON] на все належне померлому на праві власності майно, випадково дізналася від брата [PERSON] про те, що за життя померлий [PERSON] не встиг зробити заповідальне розпорядження. Тобто, після смерті батька [PERSON] залишилося троє спадкоємців за законом, а саме [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до заяви [PERSON] від 16.09.2024 останній заявою відмовився від прийняття спадщини за законом, яка залишилася після смерті його батька [PERSON] , померлого [INFO] . Так, постановою приватного нотаріуса Білозарецької О.Ю. від 03.10.2024 № 505/02-31 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно, яке залишилося після смерті [PERSON] у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Роз`яснено право звернутися до суду для захисту свого порушеного права. Враховуючи те, що спадщина після смерті [PERSON] ніким прийнята не була, відтак відповідачем у даній справі є територіальна громада. За вказаних обставин позивач звернулася до суду з даними позовом до Стрижавської селищної територіальної громади, в особі Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області та просить суд визначити для неї додатковий строк терміном у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] , [INFO] (а.с. 1 3, 32 34). Ухвалою Вінницького районного суду Вінницької області від 25.10.2024 за наслідками усунення недоліків позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження (а.с. 35). Ухвалою Вінницького районного суду Вінницької області від 20.01.2025 закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду по суті (а.с. 46). В судове засідання з розгляду справи по суті учасники справи не з`явились. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, однак її представник, адвокат Ткач Ю.А. подав до суду заяву про розгляд справи без участі представника позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. Представник відповідача Стрижавської селищної\~територіальної громади\~в особі\~Стрижавської селищної\~ради Вінницького\~району Вінницькоїнадіслала до суду заяву про розгляд справи за відсутності представника селищної ради, при вирішенні справи покладається на розсуд суду. Частиною 3\~ст. 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку. Так, судом встановлено наступні фактичні обставини справи. Відповідно до копії довідки про реєстрацію місця проживання від 27.02.2023 № 11937, [PERSON] , [INFO] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (а.с. 6). [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] у м. Вінниця, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 7). Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , батьками [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] , [PERSON] (а.с. 18). Відповідно до копії державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯМ № 239192, [PERSON] був власником земельної ділянки площею 0, 3020 га у межах згідно з планом, яка розташована по [ADDRESS] , з цільовим призначенням: для ведення особистого селянського господарства (а.с. 8, 9). Згідно копії свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 20.03.2014, № [NUMBER] та копії витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 20.03.2014 № 19292422, земельна ділянка з кадастровим номером 0520684000:06:002:0140, площею 0, 12 га, з цільовим призначенням для індивідуального садівництва, що розташована у Мізяківсько-Хутірській сільській раді Вінницького району, Вінницької області, належала на праві приватної власності [PERSON] (а.с. 10, 11 12). Відповідно до копії свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії [NUMBER] , копії свідоцтва про реєстрацію машини серії [NUMBER] , копії свідоцтва про реєстрацію машини серії [NUMBER] , [PERSON] був власником транспортного засобу ГАЗ, д.н.з. [NUMBER] , трактора саморобного без реєстраційного номеру та трактора Т-25А, реєстраційний номер [NUMBER] (а.с. 13, 14, 15). Згідно копії заяви [PERSON] від 16.09.2024, він повідомив, що відмовляється від прийняття спадщини за законом, яка залишилась після смерті його батька [PERSON] , який помер [INFO] (а.с. 16). Відповідно до копії постанови приватного нотаріуса Вінницького районного нотаріального округу Білозарецької О.Ю. від 03.10.2024 про відмову у вчиненні нотаріальної дії, [PERSON] та [PERSON] відмовлено у видачі Свідоцтв про право на спадщину за законом по 1/2 частці кожному після смерті їх батька [PERSON] . Постанова мотивована пропущенням [PERSON] та [PERSON] строку для прийняття спадщини (а.с. 17 17а). Згідно копій інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 03.10.2024, інформація про відкриття спадкової справи після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , відсутня (а.с. 19). Відповідно до копії листа Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області від 18.09.2024 № 03-17/2332, [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . На день його смерті за даною адресою також був зареєстрований [PERSON] , [INFO] , який згідно наданих копій документів є сином позивачки (а.с. 56, 57 - 59). Оцінивши докази в їх сукупності, суд керується наступними нормами. Відповідно до\~ст.\~13\~ЦПК України,\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з ч. 1\~ст. 4 ЦПК України,\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст.ст. 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За правилами ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦПК України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Верховний Суд\~у постанові\~від 26.06.2019\~(справа\~№ 565/1145/17) зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Такий правовий висновок висловлений також Верховним Судом України у постанові від 13.03.2020 № 314/2550/17. Таким чином, зазначені позивачем обставини, які знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду, а саме наявність спадкового майна та поперенє запевнення про складення заповіту щодо нього на користь інших спадкоємців першої черги, водночас, встановлення відсутності такого заповіту та неприйняття спадщини іншими спадкоємцями, про що позивачу стало відомо вже після спливу строку для прийняття спадщини, у зв`язку з чим позивач не звернулася з заявою про прийняття спадщини в установлений законом строк, суд вважає їх поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини. Тому враховуючи також обставини воєнного стану та незначний проміжок часу зі спливу встановленого законом строку для прийняття спадщини (менше 6 місяців), коли позивач звернулася до нотаріуса з приводу оформлення спадкових прав, суд вважає, що позов підлягає задоволенню та позивачу слід визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном три місяці з дня набрання рішенням законної сили. Враховуючи відсутність клопотання про розподіл судових витрат, суд не вирішує в даному рішенні питання розподілу судових витрат між сторонами. Також суд вважає за необхідне роз`яснити учасникам справи положення ч.ч. 4,5 ст. 268 ЦПК України, що у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення (повне або скорочене) без його проголошення. Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. На підставі викладеного та

Outcome: approved