Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-08 00:00:00

\~\~ \~ \~ \~ \~До Сколівського\~районного суду\~Львівської області\~15\~листопада 2024\~року в\~порядку цивільного\~судочинства за\~допомогою системи\~«Електронний суд»\~звернулася позивачка\~ [PERSON] \~в особі\~належно уповноваженого\~представника (на\~підставі ордеру\~на надання\~правничої допомоги\~від 15\~листопада 2024\~року серія\~ВС №1325760)\~адвоката Комарницької\~Марії Володимирівни\~\~з позовною\~заявою до\~відповідача \~Сколівської\~міської ради\~Стрийського району\~Львівської області,\~за участю\~третьої особи,\~яка не\~заявляє самостійних\~вимог на\~предмет спору\~ [PERSON] ,\~про встановлення\~факту,\~що має\~юридичне значення,\~а саме,\~що [PERSON] \~ [INFO] ,\~на день\~смерті її\~матері \~спадкодавця [PERSON] ,\~яка померла\~ [INFO] ,\~проживала разом\~з нею\~за адресою:\~ [ADDRESS] .Позовні вимоги обгрунтовує тим, що [INFO] померла її мати [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Кам`янською сільською радою Сколівського району Львівської області 05 листопада 2019 року. Позивачка зазначає, що за життя [PERSON] залишила на її ім`я заповіт, який посвідчений секретарем Кам`янської сільської ради Сколівського району Львівської області Фольтин Г.С. та зареєстровано в реєстрі за №3, відповідно до якого житловий будинок та господарські будівлі і все своє майно, що знаходиться в [ADDRESS] [PERSON] заповіла їй. Вказує, що з метою оформлення спадщини звернулася до Сколівської державної нотаріальної контори Львівської області із проханням про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , однак їй було відмовлено в такому у зв`язку з пропуском шестимісячного терміну для прийняття спадщини, відтак вона змушена звернутись до суду із даною позовною заявою. Ухвалою судді Сколівського районного суду Львівської області Курницької В. Я. від 22 листопада 2024 року прийнято вказану вище позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження із визначенням дати\~підготовчого засідання на 12 лютого 2025 року. В підготовче судове засідання сторони не з`явились. Представник позивачки [PERSON] адвокат Комарницька М.В. 12 лютого 2025 року подала до суду заяву, в якій просила провести підготовче засідання без її участі та участі її довірительки, а також призначити справу до судового розгляду. Відповідач - Сколівська міська рада Стрийського району Львівської області - явку представника в судове засідання не забезпечив. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору [PERSON] 07 лютого 2025 року на електронну пошту суду скерувала письмові пояснення за вх.№ ЕП-249, в яких просила розгляд справи проводити без її участі, та вказала, що не заперечує проти задоволення даного позову. Ухвалою судді Сколівського районного суду Львівської області Курницької В. Я. від 12 лютого 2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено її до судового розгляду по суті на 02 квітня 2025 року. В судове засідання сторони не з`явились. Належно уповноваженим представником позивачки [PERSON] адвокатом Комарницькою М.В. 02 квітня 2025 року подано заяву, в якій представник просила розглянути справу за її відсутності та відсутності її довірительки, а також вказала, що позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просять суд їх задовольнити. Згідно з ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Також, враховуючи, що сторони не прибули в судове засідання і заявили клопотання про розгляд справи у їх відсутності, а перешкод для розгляду справи судом не встановлено, то суд вважає за можливе здійснювати розгляд без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч. 2\~ст. 247 ЦПК України. Частиною 4 ст. 268 ЦПК України передбачено, що у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Відповідно до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Оскільки текст рішення складено 9 квітня 2025 року, то незважаючи на те, що судове засідання призначене на 02 квітня 2025 року, датою ухвалення рішення є саме 9 квітня 2025 року. Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, з`ясувавши дійсні обставини справи, права та обов`язки сторін, дослідивши зібрані по справі докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення з наступних підстав. У судовому засіданні встановлено, що [INFO] померла мати позивачки [PERSON] , про що 05 листопада 2019 року складено відповідний актовий запис №5 згідно зі свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Кам`янською сільською радою Сколівського району Львівської області 05 листопада 2019 року. Факт родинних відносин позивачки та її матері підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим 12 серпня 1986 року Верхньосиневидненською селищною радою Сколівського району Львівської області. Відповідно до свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого 16 травня 2009 року Кам`янською сільською радою Сколівського району Львівської області, позивачка змінила своє дівоче прізвище « [PERSON] » на шлюбне « [PERSON] ». Судом також встановлено, що [PERSON] залишила на ім`я позивачки заповіт, посвідчений 25 лютого 2013 року секретарем Кам`янської сільської ради Сколівського району Львівської області Фольтин Г.С. та зареєстрований в реєстрі за №3. Відповідно до тексту вказаного заповіту, житловий будинок та господарські будівлі і все майно, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , [PERSON] заповіла своїй дочці [PERSON] . Як вбачається із матеріалів справи, земельна ділянка та житловий будинок в [ADDRESS] , належали [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину від 23 березня 2011 року та на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 25 грудня 2013 року. Згідно із довідкою №219 від 23 вересня 2024 року, виданою старостою села Кам`янка Сколівської міської ради Львівської області О. Кондур, [PERSON] на день своєї смерті - [INFO] проживала та була зареєстрована по [ADDRESS] та разом з нею фактично проживала без реєстрації її дочка [PERSON] , [INFO] , і вели спільний побут. Судом встановлено і те, що позивачка звернулася до Сколівської державної нотаріальної контори Львівської області для оформлення спадщини після смерті матері [PERSON] , проте 06 вересня 2024 року за Вих.№623/01-16 їй було відмовлено в такому у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду за продовженням терміну для прийняття спадщини. Таким чином, встановлення факту постійного проживання на час відкриття спадщини зі спадкодавцем [PERSON] , яка померла [INFO] за адресою: [ADDRESS] , необхідно позивачці для подальшого оформлення її спадкових прав у нотаріальному порядку. Відповідно до частин першої та другої статті 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Якщо проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку з чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. Згідно зі статтями 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Статтями 1217, 1223 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (спадкоємці за законом першої-п`ятої черг). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до частин першої-третьої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Частина третя статті 1268 ЦК України вимагає наявність фактичного проживання спадкоємця разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не лише реєстрацію місця проживання за адресою спадкодавця, що можуть бути відмінними один від одного. Такий правовий висновок щодо застосування частини третьої статті 1268 ЦК України викладений у постановах Верховного Суду: від 21 жовтня 2020 року у справі № 569/15147/17, провадження № 61-39308св18; від 18 листопада 2020 року у справі № 523/19010/15-ц, провадження № 61-5777св20; від 02 квітня 2021 року у справі № 191/1808/19, провадження № 61-6290св20; від 28 квітня 2021 року у справі № 204/2707/19, провадження № 61-15380св20. Як вбачається із матеріалів справи, зокрема із довідки №219 від 23 вересня 2024 року, виданої старостою села Кам`янка Сколівської міської ради Львівської області О. Кондур, [PERSON] до дня смерті її матері [PERSON] , яка померла [INFO] , проживала разом із нею за адресою: [ADDRESS] . Крім того, в довідці №341 від 05 листопада 2019 року, виданій Кам`янською сільською радою Сколівського району Львівської області вказується і про те, що [PERSON] за власні кошти здійснювала поховання своєї матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Згідно з частиною першою\~статті 1296 ЦК України\~спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Разом з тим, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята\~статті 1268 ЦК України). Частиною першою\~статті 1297 ЦК України\~передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Проте, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина третя\~статті 1296 ЦК України). Таким чином, спадкові права є майновим об`єктом цивільного права, оскільки вони надають спадкоємцям можливість успадкувати майно (прийняти спадщину), але право розпорядження нею виникає після оформлення успадкованого права власності у встановленому законом порядку (див. постанову Верховного Суду від 14 квітня 2021 року у справі № 205/2102/19-ц (провадження № 61-872св21). Судом встановлено, що позивачка постійно проживала на момент смерті своєї матері [PERSON] (спадкодавця) разом з нею за адресою: [ADDRESS] , а отже, тим самим, прийняла спадщину на підставі частини третьої\~статті 1268 ЦК України. Проте, як убачається із матеріалів справи, нотаріус листом від 06 вересня 2024 року №623/01-16 повідомив позивачку про те, що вона пропустила шестимісячний термін для прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , а тому їй слід звернутись до суду за продовженням терміну для прийняття спадщини. Суд звертає увагу, що жодна норма права не зобов`язує позивачку, у разі відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом через пропуск строку звернення з заявою про прийняття спадщини, заявляти саме вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. При цьому, суд ураховує, що встановлення факту необхідно позивачці у цій справі для подальшого оформлення її спадкових прав у встановленому законом (нотаріальному) порядку. Отже, відмова нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії через пропуск строку для подачі заяви про прийняття спадщини сама по собі не може бути підставою для відмови у задоволенні позову у цій справі через неефективний спосіб захисту. Наведене узгоджується із висновком зробленим у постанові Верховного Суду від 06 листопада2024 року у справі справа № 759/20436/23 (провадження № 61-8718 св 24). У свою чергу задоволення позовних вимог у цій справі дасть змогу позивачці звернутись до нотаріуса для оформлення спадщини після смерті матері. За таких обставин позивачкою обрано належний спосіб захисту своїх прав, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

Outcome: approved