Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-13 00:00:00

У серпні 2024 року представник позивачів: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] - адвокат Остапуля Н.П. звернулась до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування майнової та моральної шкоди, заподіяної пошкодженням майна, у подальшому уточнивши його, в якому просить суд стягнути з відповідача: на користь [PERSON] майнову шкоду в розмірі 5\~716,82 грн, моральну шкоду у розмірі 5\~000,00 грн; на користь [PERSON] майнову шкоду в розмірі 5\~716,82 грн, моральну шкоду у розмірі 5\~000,00 грн; на користь [PERSON] майнову шкоду в розмірі 34\~300,89 грн, моральну шкоду у розмірі 5\~000, 00 грн, а також понесені судові витрати по справі. Позиція позивачів В обґрунтування позову позивачі зазначили, що їм на праві спільної часткової власності належить квартира [ADDRESS] , а відповідачу належить квартира [ADDRESS] у зазначеному будинку. Квартира позивачів знаходиться на першому поверсі, тоді як квартира відповідача знаходиться на другому поверсі багатоквартирного будинку. Влітку 2023 року сім`я відповідача почала ремонтні роботи у квартирі [ADDRESS] , а 14.10.2023 року відбулось залиття квартири позивачів, а саме, ванної кімнати та прилеглої спальні. Для встановлення причин залиття та їх усунення знадобилось більше двох тижнів, протягом яких, майже кожного дня, викликались працівники управляючої компанії ТОВ «ТПК Промліфтсервіс 4», які оглядали квартиру [ADDRESS] , а також квартири, які знаходяться вище поверхом - [ADDRESS] та [ADDRESS] цього будинку, але довго не могли встановити причини. Мешканці квартири [ADDRESS] надали повний доступ до комунікацій водопостачання і водовідведення, що надало змогу виявити, що залиття відбувається не з цієї квартири. Тоді, як відповідач надав доступ лише поверхневий до комунікацій у своїй квартирі, так як труби були закриті плиткою. 02 листопада 2023 року комісією ТОВ «ТПК Промліфтсервіс 4», був складений акт залиття квартири [ADDRESS] , а також встановлено причину залиття пошкодження каналізації, яка знаходиться у ванній кімнаті в квартирі [ADDRESS] цього будинку, шляхом злиття води. Від підпису відповідач відмовився. Відповідно до висновку № 2/24 експертного оціночно-будівельного дослідження від 18.02.2024 року, судовим експертом Копиловою В.М. визначена вартість ремонтно-будівельних робіт по оздобленню квартири за адресою: [ADDRESS] , які виникли в результаті залиття, яка складає 45\~734, 52 грн з ПДВ. Крім того, позивачі зазначали, що в результаті залиття квартири їм спричинена моральна шкода, яка полягала у душевних переживаннях та стражданнях, пов`язаних з пошкодженням належного їм майна, яке також супроводжувалась необхідністю витрачання багато сил та часу на виклик відповідних служб, зверненнями на гарячу лінію, тощо. Внаслідок залиття, їх житло втратило естетичний вигляд та погіршився його санітарно-гігієнічний стан, що спричиняє також негативні емоції та страждання. Необхідність відновлення квартири потребує від позивачів додаткових зусиль для організації свого життя. Розмір відшкодування за завдану моральну шкоду позивачі оцінили по 5000,00 грн кожному. Заяви, клопотання сторін; інші процесуальні\~дії у\~справі Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 18.10.2024 року відкрито провадження по справі та справа призначена для розгляду у порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Не погодившись з позовом, у порядку ст. 178 ЦПК України, представником відповідача адвокатом Букуром М.Є. надано відзив на позовну заяву, відповідно до якого представник відповідача не визнає позовні вимоги позивачів та просить у задоволенні позову відмовити у повному обсязі. В обґрунтування відзиву посилається на те, що наданий акт обстеження квартири про залиття від 02.11.203 року не встановлює дійсної причини залиття квартири, протиправності або бездіяльності дій відповідача, завдані пошкодження та обсяг робіт для їх усунення, а також не відповідає формі, передбаченої Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року № 927/11207, а тому є неналежним та недопустимим доказом. Крім того, висновком експерта № 2/24 від 18.02.2024 року не встановлено дійсної причини залиття квартири позивачів, експертом не визначено, з чиєї вини сталося залиття. Висновок ґрунтується на підставі складеного акту від 02.11.2023 року, який не відповідає встановленим вимогам, викладеним у Правилах, а тому є також неналежним та недопустимим доказом. Таким чином, представником позивачів не доведено вини у діях відповідача, що призвели до залиття квартири та, як наслідок, заподіяння шкоди. У судовому засіданні позивачка [PERSON] , її представник адвокат Остапуля Н.П., яка представляє інтереси також інших позивачів, підтримали у повному обсязі свої позовні вимоги та просили суд їх задовольнити на доводах та підставах, викладених у позові. Відповідач [PERSON] , його представник адвокат Букур М.Є. у судовому засіданні просили у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі на доводах та підставах, викладених у відзиві. Крім того, відповідач доводив суду, що залиття квартири [ADDRESS] могло відбуватися з іншої верхньої квартири [ADDRESS] , де також знаходиться центральний стояк каналізаційної системи. Пояснював суду, що у подальшому, з метою з`ясування причин залиття та надання доступу до труб в його ванній кімнаті, під час їх демонтажу, вони були пошкоджені ним самим перфоратором, а тому мали відповідні тріщини. Свідок [PERSON] , головний інженер ТОВ «ТПК Промліфтсервіс 4», який приймав участь у обстеженні квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] , та складенні акту від 02.11.2023 року, з приводу залиття квартири [ADDRESS] , у судовому засіданні пояснював, що у квартирі [ADDRESS] проводились ремонтні роботи, у тому числі і у ванній кімнаті. Відповідач доступу до комунікацій каналізації та води у ванній кімнаті не надав, так як після проведеного ремонту, труби каналізації були закриті плиткою. Проте, комісією був проведений експеримент, шляхом відкривання води з рукомийника та душу, та встановлено, що залиття здійснюється саме з цієї квартири. Крім того, доводив суду, що загальна комунікація, центральний стояк каналізаційної системи, у цих квартирах не містив пошкоджень, а тому залиття квартири здійснювалось саме із комунікацій водовідведення квартири [ADDRESS] . Доводив суду, що була обстежена ще інша квартира верхнього поверху № 15 цього будинку, із центральний стояком каналізаційної системи, проте, там були відкриті труби водопостачання, водовідведення та пошкоджень на трубах у цій квартирі не встановлено. Фактичні обставини, встановлені судом Позивачці по справі, [PERSON] (дівоче прізвище [PERSON] , яка змінила прізвище, у зв`язку з укладенням шлюбу відповідно до свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого 13.07.2024 року Павлоградським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Павлоградському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса)), на праві власності належить 1/8 частка квартири [ADDRESS] , відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 11.06.2024 року державним нотаріусом Першої павлоградської державної нотаріальної контори Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області, реєстровий номер 2-683. [PERSON] , позивачу по справі, на праві власності належить 6/8 (1/8+5/8) часток квартири [ADDRESS] , відповідно до свідоцтв про право на спадщину за законом, виданих 11.06.2024 року державним нотаріусом Першої павлоградської державної нотаріальної контори Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області, реєстрові номера: 2-685; 2-686. [PERSON] , позивачці по справі, на праві власності належить 1/8 частка квартири [ADDRESS] , відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 11.06.2024 року державним нотаріусом Першої павлоградської державної нотаріальної контори Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області, реєстровий номер 2-684. Тоді, як відповідачу [PERSON] , належить квартира [ADDRESS] , відповідно до договору дарування, виданого 08.04.2023 року державним нотаріусом Першої павлоградської державної нотаріальної контори Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області, реєстровий № 2-429. Вказана квартира позивачів знаходиться на першому поверсі, тоді як квартира відповідача знаходиться на другому поверсі багатоквартирного будинку. У судовому засіданні відповідачем не заперечувався той факт, що ним в літку 2023 року проводились ремонтні роботи у своїй квартирі, у тому числі і заміна труб у ванній кімнаті, ремонт носив тривалий характер. 02 листопада 2023 року, комісією ТОВ «ТПК Промліфтсервіс 4», відповідно до акту обстеження квартири про залиття від 02.11.2023 року, встановлено наступне: центральний стояк каналізаційної системи в робочому стані. Візуальним оглядом квартири [ADDRESS] виявлено: спальня кімната - на стелі мокра пляма, на одній стіні мокра пляма від стелі до підлоги, на другій стіні сліди залиття, на місцях залиття пошкоджено шпалери, місцями вздуття шпаклівки, біля підлоги сліди пошкодження стіни у вигляді випадіння частини (штукатурка, шпаклівка), з`єднувальні суміші стіни мокрі, місцями видно відсутність з`єднувальних сумішей між цеглинами, в місці випадання утворилась щілина між стіною та підвальним приміщенням. Ванна кімната на стелі мокра пляма, присутнє залиття стіни зліва від ніші, де розташовані загально будинкові комунікації, на місці залиття стіни пошкоджено шпалери, справа від ніші, де розташовані труби розведення загальних комунікацій мокрі стіни та підлога. Візуальним оглядом квартири [ADDRESS] виявлено, що пошкоджена каналізація, яка знаходиться у ванній кімнаті, вода тече з рукомийника та душу. Мешканець квартири [ADDRESS] доступу до комунікацій каналізації та води не надав, від підпису відмовився. Крім того, свідок [PERSON] , головний інженер ТОВ «ТПК Промліфтсервіс 4», який приймав участь у обстеженні квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] , підтвердив висновки комісії, а також стверджував, що залиття квартири [ADDRESS] , могло здійснюватися лише з квартири [ADDRESS] , після проведених обстежень. Як вбачається з листа виконавчого комітету Павлоградської міської ради № 4179-зв від 09.11.2023 року, позивачку [PERSON] , було повідомлено про те, що ТОВ «ТПК Промліфтсервіс 4» є управляючою компанією з надання послуг житлових будинків м. Павлограда, у тому числі у житловому будинку за адресою: [ADDRESS] . Управляюча компанія провела обстеження технічного стану інженерних комунікацій у квартирах [ADDRESS] та [ADDRESS] . При обстеженні виявлено, що центральний стояк каналізаційної системи даного будинку у робочому стані. Фахівцям даного підприємства було надано доступ до комунікацій холодної води та водовідведення у ванній кімнаті квартири [ADDRESS] . В результаті візуального огляду встановлено, що пошкоджена каналізаційна труба після з`єднання зливних труб душу та рукомийника. Крім того, відповідно до акту від 05.11.2023 року, складеного мешканцями будинку [ADDRESS] , встановлено, що орієнтовною датою залиття спальної та ванної кімнати квартири [ADDRESS] цього будинку є 14.10.2023 року, а станом на дату складення зазначеного акту залиття було припинено, імовірно причини усунуто. Як вбачається з диску (відеозапис здійснювався 03.11.2023 чоловіком позивачки [PERSON] на мобільний телефон, під час надання відповідачем доступу до труб в його квартирі), оглянутого в судовому засіданні, демонтаж труб водовідведення у ванній кімнаті квартири [ADDRESS] , які були закриті плиткою, здійснювався відповідачем за допомогою перфоратора. Після демонтажу труб вбачається пошкодження труби водовідведення, а також вологість місця їх розташування. Сторонами не заперечувався той факт, що після проведеного демонтажу труб у квартирі [ADDRESS] , залиття квартири [ADDRESS] припинилося. З метою визначення розміру майнової шкоди, спричиненою залиттям квартири, позивачка [PERSON] звернулась до ФОП, судового експерта Копилової В.М., щодо проведення дослідження, де на вирішення експертного оціночно-будівельного дослідження поставлено таке питання: визначити кількість та ринкову вартість ремонтно-будівельних робіт, які необхідно виконати в квартирі [ADDRESS] , що виникли в результаті залиття квартири, яке відбулося в період з 14.10.2023 по 02.11.2023. Відповідно до висновку № 2/24 експертного оціночно-будівельного дослідження від 18.02.2024 року, судовим експертом Копиловою В.М. зроблений висновок про те, що вартість ремонтно-будівельних робіт по оздобленню квартири за адресою: [ADDRESS] , які виникли в результаті залиття, складає 45\~734, 52 грн з ПДВ, в тому числі: вартість матеріальних ресурсів 37\~437,38 грн без ПДВ; інші витрати - 674,72 грн без ПДВ. Вказане дослідження судовим експертом проводилось методом візуального обстеження об`єкта, методом фото фіксації, методом зіставлення наданих матеріалів, результатів проведеного дослідження з нормативними документами, чинними на території України, експертом виконані необхідні заміри мірною рулеткою. Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права. Відповідно до частини першої та пункту 1 частини другої\~статті 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). \~ \~ \~ \~Згідно частини першої\~статті 1166 ЦК України\~майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина друга\~статті 1166 ЦК України). Як роз`яснено у пункті 2\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Проте, будь-яких доказів того, що залиття квартири позивачів відбулося не з вини відповідача, останній не надав та не спростував докази, надані позивачами на підтвердження факту залиття, яке мало триваючий характер, орієнтовно, з 14.10.2023 до 03.11.2023. На підтвердження розміру збитків, завданих внаслідок залиття квартири, позивачами було надано звіт № 2/24 від 18.02.2024 року про вартість ремонтно-будівельних робіт по оздобленню квартири, що складає 45\~734, 52 грн з ПДВ. Доводи представника відповідача про те, що зазначене дослідження не встановлює причини залиття квартири позивачів, де експертом не визначено, з чиєї вини сталося залиття, а тому є неналежним та недопустимим доказом, суд не приймає, так як на вирішення експерту ставилося лише питання про вартість ремонтно-будівельних робіт по оздобленню квартири, яке і було проведено лише в рамках визначення вартості ремонтно-будівельних робіт. Доказів стосовно невідповідності зазначеного дослідження діючому законодавству з боку відповідача суду не надано. Частиною першою\~статті 81 ЦПК України\~передбачено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Аргументи представника відповідача щодо невідповідності акту про залиття квартири вимогам чинного законодавства є непереконливими, оскільки акт містить необхідні реквізити та фіксування факту залиття квартири та його наслідки, з урахуванням обставин, які були встановлені під час зазначеного обстеження, а саме, відмови відповідача щодо надання доступу до труб водовідведення у ванній кімнаті його квартири, та з`ясування комісією причин залиття квартири [ADDRESS] іншими засобами. Згідно пункту 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76\~(надалі - Правила) у разі залиття, аварії комісією за заявою особи складається відповідний акт за зразком, наведеним у додатку 4 до цих Правил. Згідно встановленої форми факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету, та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. У акті зазначається, де трапилась аварія, описується, що трапилось і які наслідки (що залито, які обсяги робіт, які речі ушкоджено), чітко зазначаються причини залиття надаються висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду. Отже, з наведеного вбачається, що вказаний акт складається для фіксування факту залиття квартири та наслідків, які спричинили дане залиття, тобто є доказом у справі щодо відшкодування шкоди заподіяної таким залиттям. Недодержання вимог, яке має місце на думку представника відповідача, при складанні акту про залиття, не спростовує фактів викладених в цьому акті, який було складено за результатами комісійного обстеження квартири відповідача, тобто зафіксовано наявність наслідків - затоплення відповідачем квартири позивачів, та встановлена причина залиття пошкоджена каналізація, яка знаходиться у ванній кімнаті відповідача, шляхом відкривання води, яка текла з рукомийника та душу, так як відповідач відмовився надати безпосередній доступ до труб, які були закриті плиткою. Тому, акт про залиття квартири від 02.11.2023 року та звіт № 2/24 від 18.02.2024 року про вартість ремонтно-будівельних робіт по оздобленню квартири є належними та допустимими доказами. Факт залиття квартири позивачів підтверджується зібраними у справі доказами, які не спростовані відповідачем, представником відповідача певними доказами у ході розгляду справи, а зводились лише ними до усних заперечень. Інші доводи представника відповідача, викладені у відзиві на позов, зводяться до переоцінки доказів, отриманих під час розгляду справи. Проте, відповідно до вимог\~статті 89 ЦПК України, оцінка доказів є виключною компетенцією суду, переоцінка доказів діючим законодавством не передбачена. Європейський суд з прав людини вказав що пункт 1\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Таким чином, з відповідача на користь позивачів, з урахуванням їх часток у праві власності, слід стягнути в рахунок відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, у такому розмірі: на користь [PERSON] (1/8 частка) та [PERSON] (1/8 частка) по 5\~716,82 грн, і з такого розрахунку: 45 734,52 грн (загальна вартість ремонтних робіт): 8 (розмір частки) = 5\~716,82 грн; на користь [PERSON] (6/8 часток) із такого розрахунку: 45 734,52 грн (загальна вартість ремонтних робіт) х 6:8 (розмір частки) = 34\~300,89 грн. Відповідно до\~статті 23 ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Частиною першою\~статті 1167 ЦК України\~передбачено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Позовні вимоги про відшкодування шкоди позивачі обґрунтовували тим, що залиття їх квартири завдає їм моральних страждань внаслідок пошкодження майна (житло втратило естетичний вигляд та погіршився його санітарно-гігієнічний стан); змін в їх повсякденному житті, так як, залиття квартири супроводжувалось викликами відповідних служб та звернень; необхідністю відновлення квартири, що потребує від позивачів додаткових зусиль для організації свого життя. Як роз`яснено в пункті 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних, тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Відповідно до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди)» з наступними змінами, факт заподіяння моральної шкоди пов`язують не лише зі станом напруженості під впливом сильнодіючого впливу, яким є стрес, а із наявністю втрат фізичного і психічного характеру, які тягнуть за собою порушення нормальних життєвих зв`язків потерпілого, зменшення його суспільної активності, потребують від нього додаткових зусиль для організації життя. Європейський суд з прав людини зазначив, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року). Крім того, розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більш, ніж достатнім для розумного задоволення потреб потерпілої особи і не повинен призводити до її збагачення. З урахуванням міркувань розумності, виваженості та справедливості, зважаючи на те, що внаслідок залиття квартири, відповідачем спричинений матеріальний збиток позивачам у розмірі 45\~734,52 грн, характер і тривалість страждань позивачів, внаслідок пошкодження їх майна, змін в їх повсякденному житті, пов`язаних із тривалим залиттям квартири, зверненнями до відповідних служб для припинення залиття, що потребувало від позивачів додаткових зусиль для поновлення їх звичного життя, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивачів моральну шкоду у розмірі по 5\~000,00 грн кожному. Розподіл судових витрат. Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. За правилами ч. 1, п. 1 ч. 2ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі задоволення позову - на відповідача. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу (п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України), та витрати, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладів, експертів та проведенням експертизи. Відповідно до ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. З матеріалів справи вбачається, що 18.06.2024 року та 25.08.2024 року між адвокатом Остапулею Н.П. та позивачами, з кожним окремо, укладені договори про надання правової (правничої) допомоги. Відповідно до п. 4.2 зазначених договорів, за надання правової допомоги, передбаченої даним Договором Клієнт сплачує Адвокату винагороду (гонорар). Розмір винагороди Адвоката при наданні правової допомоги, а також умови та порядок розрахунків, визначаються додатковою угодою. Крім того, 13.12.2024 року укладені додаткові угоди № 1 до договору про надання правової (правничої) допомоги від 18.06.2024 року, 25.08.2024 року з адвокатом Остапулею Н.П. та позивачами (з кожним окремо) на виконання п. 4.2. зазначеного Договору, де сторони домовились, що розмір винагороди (гонорару) адвоката за надання правової допомоги включає: складення позовної заяви, клопотань, участь у судових засіданнях, консультаціях у справі № 185/9094/24 у суді першої інстанції і складає фіксований розмір по 3\~000,00 грн, для кожного позивача, які були адвокату Остапулі Н.П. сплачені [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] по 3\~000,00 грн, відповідно до квитанцій №№ 12.8, 12.9, 12.10 від 13.12.2024 року. Враховуючи складність справи, з урахуванням виконаної адвокатом роботи та витраченого часу на надання правничої допомоги, принципи співмірності та розумності судових витрат, критерій реальності юридичних витрат, а також критерій розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи, ціни позову у даній справі та значення справи для сторін, суд приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивачів витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 9\~000,00 грн, тобто по 3 000,00 грн кожному позивачу. Як вбачається з копії товарного чеку № 37 від 14.12.2023 року, позивачка [PERSON] ( [PERSON] ) сплатила 5\~735, 52 грн ФОП, судовому експерту Копиловій В.М. за проведення експертного дослідження по визначенню ринкової вартості ремонтно-будівельних робіт по оздобленню квартири за адресою: [ADDRESS] , проведеного на підставі договору № 12 від 04.12.2023 про проведення експертного оціночно-будівельного дослідження, укладеного між [PERSON] та судовим експертом, ФОП [PERSON] . Відповідно до платіжної інструкції № 0032810175 від 27.08.2024 року позивачка [PERSON] , за подачу позовної заяви, сплатила судовий збір у збільшеному розмірі, ніж це передбачено Законом України «Про судовий збір», а саме, у розмірі 1\~362,60 грн, тому підлягає стягненню з відповідача на користь [PERSON] судовий збір у розмірі 1 211,20 грн. Відповідно до платіжної інструкції № 0032810178 від 27.08.2024 року позивачка [PERSON] , за подачу позовної заяви, сплатила судовий збір у збільшеному розмірі, ніж це передбачено Законом України «Про судовий збір», у розмірі 1\~362,60 грн, тому підлягає стягненню з відповідача на користь [PERSON] судовий збір у розмірі 1 211,20 грн. Відповідно до платіжної інструкції № 0032810070 від 29.08.2024 року та платіжної інструкції № 0032810177 від 27.08.2024 року позивач [PERSON] , за подачу позовної заяви, сплатив судовий збір у збільшеному розмірі, ніж це передбачено Законом України «Про судовий збір», у розмірах 757,00 грн та 1362,60 грн, тому підлягає стягненню з відповідача на користь [PERSON] судовий збір у розмірі 1 211,20 грн. Таким чином, з відповідача на користь [PERSON] підлягають стягненню понесені судові витрати по справі у розмірі 9\~946, 72 грн, які складаються з: 1 211,20 грн (судовий збір) + 3 000,00 грн (правова допомога) + 5\~735, 52 грн (дослідження); на користь [PERSON] - у розмірі 4\~211, 20 грн, які складаються з: 1 211,20 грн (судовий збір) + 3 000,00 грн (правова допомога); на користь [PERSON] - 4\~211,00 грн, які складаються з: 1 211,20 грн (судовий збір) + 3000,00 грн (правова допомога).

Outcome: approved