Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-13 00:00:00

У січні 2025 року [PERSON] звернувся до суду з даним позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини, що відкрилася внаслідок смерті батька, [PERSON] , який помер [INFO] , терміном два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування вимог зазначається, що [INFO] помер батько позивача, [PERSON] , який проживав за адресою: [ADDRESS] . Оскільки померлий батько мешкав у будинку, що належав брату позивача [PERSON] , позивач вважав, що у батька немає майна, на яке він може претендувати як спадкоємець. Однак 25 листопада 2024 року, брат позивача приніс йому заповіт від 10 квітня 2013 року, згідно якого померлий батько заповів позивачу земельні ділянки для ведення особистого селянського господарства: площею 0,1718 га., 0,1718 га., 0,0866 га., 0,0854 га., які розташовані в Броварському районі, Рожівської сільської ради, та належали померлому на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА № 586260, зареєстрованого за № 010532500131 від 11 листопада 2005 року. 12 грудня 2024 року позивач звернувся до Другої броварської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, на що Друга броварська державна нотаріальна контора відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом з підстав пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини. З підстав визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини позивач звернувся до суду. Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 13 січня 2025 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 13 березня 2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті. У судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, подав заяву про розгляд даної справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує і просить задовольнити позов в повному обсязі. Відповідач Калинівська селищна рада Броварського району Київської області у судове засідання представника не направила, 21 лютого 2025 року від Калинівського селищного голови Булкот В. надійшла заява про розгляд справи за відсутності відповідача. Третя особа Друга броварська державна нотаріальна контора Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) у судове засідання свого представника не направила, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Причини неявки суду неповідомлені. Дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. З матеріалів справи вбачається, що [INFO] помер [PERSON] , про що свідчить копія свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Броварським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) 11 грудня 2024 року. З матеріалів справи вбачається, що при житті померлий [PERSON] розпорядився належним йому майном та склав на користь [PERSON] , заповіт, посвідчений Стриженюк М.Й., секретарем виконавчого комітету Пухівської сільської ради Броварського району Київської області, зареєстрований у реєстрі № 15. З копії свідоцтва про народження вбачається, що позивач у справі є рідними сином померлого [PERSON] , який помер [INFO] . З Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 10 лютого 2025 року вбачається, що у Спадковому реєстрі відсутня інформація щодо відкриття спадкової справи до майна [PERSON] , який помер [INFO] . 12 грудня 2024 року позивач звертався до Другої броварської нотаріальної контори із заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Листом від 12 грудня 2024 року Друга броварська державна нотаріальна контора відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину з підстав пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини. Заявляючи вимогу про визнання додаткового строку для прийняття спадщини, [PERSON] посилається на необізнаність про спадкове майно та про наявність шестимісячного строку, встановленого законом для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до статті 1216 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина третя статті 1222, частина перша статті 1220, частина перша статті 1270 ЦК України). Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина перша статті 1268 ЦК України). Частиною першою статті 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, установленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийняти спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину. Згідно із пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30\~травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Таким чином, відповідно до наведених вище положень цивільного законодавства України для набуття прав щодо вступу в спадщину, на спадкоємця покладається вимога подати відповідну заяву про прийняття спадщини у шестимісячний строк. З урахуванням наведеного, оскільки спадкова справа не відкривалась, спадщина ніким не прийнята, інші спадкоємці не встановлені, заяв про відмову від спадщини позивач не подавала, спадщина не визнана судом відумерлою, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може. Відповідно до Конституції України особа повинна неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей та виконувати обов`язки, передбачені статтями 65-67 Конституції. При невиконанні особою конституційних обов`язків незнання законів не звільняє особу від юридичної відповідальності. Стаття 64 Конституції передбачає, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. Як свідчить практика Європейського суду з прав людини особа вправі бути юридично необізнаною. З урахуванням наведеного, суд вважає, що оскільки прийняття спадщини є правом особи, а позивач в інший спосіб захистити своє право ніж звернутися до суду не може, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог з визначенням двомісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved