Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-13 00:00:00

Державна екологічна інспекція Південного округу (Запорізька та Херсонська області) звернулося до суду з позовом до [PERSON] , про відшкодування шкоди, посилаючись на те, що громадським інспектором з охорони довкілля [PERSON] встановлено, що 06.11.2022 р. [PERSON] порушено вимоги ст.ст.9,10 Закону України «Про рослинний світ», ст.69 Лісового кодексу України, тим, що в лісосмузі в с.Новопетрівка, Запорізького району Запорізької області, здійснено незаконне знесення (без дозвільних документів) одного сухостійного дерева породи «клен» до ступеня припинення росту, діаметром у корі біля шийки кореня складає біля 46 см. За фактом порушення природоохоронного законодавства відносно [PERSON] було складено протокол про адміністративне правопорушення № Г-00054 від 06.11.2022 року. Постановою про накладення адміністративного стягнення, від 14.11.2022 року №43/05/2-09 [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого\~ст. 65-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення\~та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510 грн. Штраф сплачений. Результатом протиправної поведінки відповідача та порушення ним природоохоронного законодавства України, стало спричинення державі шкоди у розмірі 6392 грн. 91 коп. Розрахунок шкоди здійснено відповідно до\~Постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу»,\~у зв`язку\~із чим\~позивач був\~вимушений звернутись\~до суду\~з позовом\~та просив\~стягнути з\~ [PERSON] на користь держави 6392 грн. 91 коп. спричиненої шкоди, та витрати по сплаті судового збору у розмірі 3028,00 грн. Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, у якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі , просив суд їх задовольнити та розглянути справу за їхньої відсутності. Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, про причини неявки суд не повідомив, відзиву на позов або будь-яких пояснень не надав. Суд за вказаних обставин вважає можливим розглянути справу заочно у спрощеному позовному провадженні за відсутності зазначених осіб, які беруть участь у справі і не з`явились. Розглянувши матеріали справи, проаналізувавши всі докази, суд вважає що позов є обґрунтованим, та підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що згідно протоколу про адміністративне правопорушення № Г-00054 від 06.11.2022 року, складеного відносно [PERSON] за ст. 65-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, [PERSON] 06.11.2024 р. о 12 год. 38 хвл. в лісосмузі біля с.Новопетрівка, Запорізького району Запорізької області, за виїздом з села, за допомогою механічної бензопили вишневого кольору зпиляв одне сухостійне дерево породи клен з діаметром біля шийки кореня 46 см, без дозвільних документів на спил дерева, чим порушив вимоги ст. 69 Лісового кодексу України, ст.ст.9, 10 Закону України «Про рослинний світ». Постановою про накладення адміністративного стягнення від 14.11.2022\~року №43/05/2-09\~ [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності, передбаченої ст. 65-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у вигляді штрафу в розмірі 510 грн., яку відповідачем в установленому порядку не оскаржено, штраф сплачено. 06.12.2022 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська області) Мельником І. проведено розрахунок розміру шкоди, заподіяної позивачу внаслідок незаконного вирубування одного сухостійного дерева породи клен у Запорізькій області, Запорізькому районі, поблизу с.Новопетрівка, загальна сума збитків складає 6392\~грн.\~91\~коп. З метою досудового врегулювання спору Державною екологічною інспекцією Південного округу на адресу відповідача 08.12.2022 направлено лист про добровільне відшкодування збитків, спричинених державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства, у розмірі 6392\~грн.\~91\~коп. Відповідно до ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Статтею 66 Конституції України визначено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до ст. 13 Цивільного кодексу України, при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Статтею 293 ЦК України передбачено, що діяльність фізичної та юридичної особи, що призводить до нищення, псування, забруднення довкілля, є незаконною. Кожен має право вимагати припинення такої діяльності. Згідно із ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища. Згідно зі ст. 10 Закону України «Про рослинний світ» спеціальне використання природних рослинних ресурсів здійснюється за дозволом юридичними або фізичними особами для задоволення їх виробничих та наукових потреб, а також з метою отримання прибутку від реалізації цих ресурсів або продуктів їх переробки. Відповідно до ст. 69 Лісового кодексу України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно. Статтею 40 Закону України «Про рослинний світ» передбачено, що порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні, зокрема, у: самовільному спеціальному використанні природних рослинних ресурсів; порушенні правил загального використання природних рослинних ресурсів; протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу. Статтею 1166 Цивільного кодексу України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Згідно із ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Відповідно до ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів. Несплата [PERSON] шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, призводить до ненадходження до бюджету коштів, необхідних для забезпечення функцій Держави, визначених Конституцією України, та відповідно завдає шкоди інтересам держави. Згідно ст. ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. За таких підстав позов є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню. Відповідно до ст.141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача суму сплаченого судового збору у сумі 3028 грн. 00 коп., що підтверджується платіжною інструкцією №786 від 2786 від 25.11.2024 р. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved