Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-10 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою, в обґрунтування якої вказав, що [INFO] померла його мати - [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, а саме на: 60/100 (шістдесят сотих) часток нежитлової будівлі, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , розташований на земельній ділянці, що перебуває в комунальній власності, площею 4,1457га, кадастровий номер 5323810100:50:018:0208. У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернувся до Пирятинської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини з наступних причин. Ще до своєї смерті мати казала, що, оскільки [PERSON] (син позивача) у неї єдиний онук, має певне захворювання, то все своє майно вона заповідає йому. Позивач проти цього не заперечував і вважав, що мати написала заповіт, у якому це зазначила. Після смерті матері, будучи впевненим у існуванні заповіту, по сплину шестимісячного строку позивач звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, але виявилося, що заповіту не існує з незрозумілих для нього причин. Відповідно нотаріус на звернення позивача надала відповідь, згідно якої правові підстави для видачі йому свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, що належало померлій [INFO] [PERSON] , відсутні. З огляду на зазначене, позивач просить визначити йому додатковий строк тривалістю три місяці для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті його матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Позивач у судовому засіданні 03.04.2025 позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити з підстав, вказаних у позові. Крім цього позивач пояснив, що останній час проживав разом з матір`ю, яка тяжко хворіла. Строк на прийняття спадщини пропустив, оскільки займався реабілітацією малолітнього сина в м. Києві. У його матері був чоловік, але він помер в 2021 році. Мати не була зареєстрована, оскільки будинок її продали, а за іншою адресою її не встигли зареєструвати. Проживала мати разом з ним за адресою: с. Леляки Лубенського району Полтавської області. Представник відповідача Пирятинської міської ради Полтавської області у судове засідання не з`явився, надав суду заяву, у якій вказав, що при вирішенні справи покладається на розсуд суду, просить розглянути справу без його участі. Суд, заслухавши доводи позивача, розглянувши справу в межах заявлених вимог, оцінивши надані по справі докази, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до копії свідоцтва про смерть [PERSON] померла [INFO] (а.с. 7). Судом установлено, що померлій [PERSON] на праві спільної часткової власності належало 60/100 (шістдесят сотих) часток нежитлової будівлі, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , розташованої на земельній ділянці, що перебуває в комунальній власності, площею 4,1457 га, кадастровий номер 5323810100:50:018:0208 (а.с. 8-10). Згідно ст.\~1216\~ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). У відповідності до ст.\~1217\~ЦК України спадкування здійснюється за заповітом чи за законом. Згідно ст.1218\~ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкоємцями першої черги за законом є діти спадкодавця, той з подружжя, що його пережив, а також батьки (с.1261 ЦК України). Позивач [PERSON] є спадкоємцем першої черги за законом після смерті своєї матері [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження [PERSON] (а.с.5), копією свідоцтва про шлюб його матері (а.с. 6). Згідно відповіді на запит приватного нотаріуса Лубенського районного нотаріального округу Запорожець О.О. та наданої Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 79642910 спадкова справа щодо майна померлої [INFO] [PERSON] відсутня (а.с. 33-34). Згідно копії Актового запису про смерть № 310 від 27.07.2021 чоловік померлої [PERSON] - [PERSON] помер [INFO] (а.с. 49-50). Відповідно до інформації, наданої Відділом державної реєстрації виконавчого комітету Пирятинської міської ради Полтавської області № 2479/05-11 від 27.01.2025, [PERSON] , [INFO] , на момент смерті [INFO] не мала реєстрації місця проживання, попередня адреса її реєстрації: [ADDRESS] , дата зняття з реєстрації 09.01.2023 (а.с. 54). Таким чином, інших спадкоємців померлої першої черги за законом, які б бажали прийняти спадщину після її смерті, немає. 03 травня 2024 року [PERSON] як спадкоємець першої черги за законом звернувся до нотаріуса з метою прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої [INFO] матері [PERSON] , [INFO] , однак йому було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій через пропуск строку прийняття спадщини (а.с.14). За таких обставин [PERSON] вимушений був звернутися за захистом своїх прав до суду з даним позовом. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Згідно частини третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. У цих спірних правовідносинах шестимісячний строк для прийняття спадщини сплинув 24.02.2024, до нотаріальної контори спадкоємець [PERSON] звернувся 03.05.2024, тобто з незначним пропуском строку, оскільки займався лікуванням та реабілітацією в м.Києві свого малолітнього сина, який є дитиною з інвалідністю до 18 років (а.с. 15). Суд визнає зазначене поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини та неможливістю реалізації позивачем відповідних спадкових прав. На підставі викладеного та враховуючи, що позивачу з незалежних від нього причин відмовлено в оформленні спадщини за законом після смерті його матері [PERSON] , але ніхто, крім нього ,на вказану спадщину не претендує і він бажає її прийняти, суд вважає за можливе визначити [PERSON] додатковий тримісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої [PERSON] .

Outcome: approved