Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-31 00:00:00

[PERSON] (далі - позивач) звернулася до Іванківського районного суду Київської області з позовом до [PERSON] (далі відповідач-1), Іванківської селищної ради Вишгородського району Київської області (далі відповідач-2) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовані наявністю підстав для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті її матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Позивач зазначає, що [INFO] померла її мати - [PERSON] , яка проживала у селі Воропаївка, Вишгородського району, Київської області. Після смерті матері відкрилася спадщина у вигляді нерухомого майна: земельна ділянка розміром 1,1765 га, кадастровий номер: 3222086800:02:002:0012 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Позивачка звернулася до приватного нотаріуса Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Білана Є.Г. із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, однак нотаріус виніс постанову про відмову у заведенні спадкової справи, мотивуючи це тим, що пропущено шестимісячний строк для її прийняття. [PERSON] проживала одна в селі Воропаївка, Вишгородського району, Київської області. Про наявність спадкового майна у матері, позивачці відомо не було. У 2024 році місцевий орендатор землі повідомив про орендну плату за оренду землі на ім`я матері позивачки. Після цього, позивачка офіційно подала запит до Держгеокадастру та отримала підтвердження про наявність земельної ділянки у власності [PERSON] . Позивачка зазначає, що спору про спадкування немає, а сама спадщина не визнана відумерлою. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.02.2025, головуючим суддею визначено суддю Мовчана В.В. Ухвалою Іванківського районного суду Київської області від 03.03.2025 відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 01.04.2025. Позивач у підготовче судове засідання не з`явився, однак у прохальній частині позовної заяви просив проводити розгляд справ без його участі. Позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити. Відповідач-1 у підготовче судове засідання не з`явився. Подав до суду заяву про розгляд справи без його участі. Позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити. Представник відповідач2 у підготовче судове засідання не з`явився. Звернувся до суду з клопотання про розгляд справи без представника селищної ради. Проти задоволення позовних вимог не заперечував. Судом, на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до ч. 4 ст. 268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Згідно з ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Суд, розглянувши подані матеріали, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до вимог ст.\~4\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з вимогами ст. 12, 13, 78, 81, 82 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень, доказування не може ґрунтуватись на припущеннях . Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Оцінка зібраних по справі доказів здійснюється за правилами, передбаченими ст.\~89\~ЦПК України з врахуванням положень ст. 76-88 ЦПК України. З наданих доказів, встановлено такі факти і обставини: [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Відповідно до свідоцтва про народження № [NUMBER] , батьками [PERSON] є: [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , між [PERSON] та [PERSON] було зареєстровано шлюб. Після реєстрації шлюбу позивачці було присвоєно прізвище чоловіка [PERSON] . Завести спадкову справу після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , неможливо у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини, що випливає з роз`яснення приватного нотаріуса Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Білана Є.Г., про відмову у заведенні спадкової справи. Згідно довідки старости Іванківської селищної ради Вишгородського району від 13.03.2024, [PERSON] проживала та була зареєстрована в [ADDRESS] . В книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за реєстраційним № 010834400441 від 08.09.2008 на гр. [PERSON] обліковується запис реєстрації державного акту серії ЯГ № 397044 на земельну ділянку площею 1,1765 га, кадастровий номер 3222086800:02:002:0012, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована: Київська область, Іванківський район, Шпилівська сільська рада, що підтвердженого листом Головного управління Держгеокадастру у м. Києві та Київській області від 25.12.2024 № Т-4867/0-5420/6-24. Згідно з ст. 1220 Цивільного кодексу України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно з ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Статтею 1272 Цивільного кодексу України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 Цивільного кодексу України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивачка пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України. Згідно з положеннями постанови Верховного Суду від 26 червня 2019 року, справа №\~565/1145/17, правила частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловив Верховний Суд України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Зазначений висновок відповідає правовим позиціям Верховного Суду України, які викладені у постановах: від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15, від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12. Суд враховує правову позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000, якою визначено, що при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Цивільним кодексом України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 Цивільного кодексу\~України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст. 1272 Цивільного кодексу України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм та вивчивши зазначені причини пропуску, встановленого законодавством строку, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 60\~ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити, та визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню. Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. За таких обставин, суд визнає поважними причини пропуску строку прийняття спадщини, оскільки зазначені обставини ніким не спростовані, інших спадкоємців судом не встановлено, позивачем не було заявлено відмови від спадщини. При зверненні до суду з позовом, позивачка сплатила судовий збір у розмірі 1\~211,20\~грн. та просила судові витрати залишити за нею, тому суд,

Outcome: approved