Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-08 00:00:00

у січні 2025 року ПрАТ "АТ "Київодоканал" звернулося до Дарницького районного суду міста Києва з позовом до [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги. В обґрунтування позовної заяви позивач зазначає, що ПрАТ "АТ "Київводоканал" надає послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] та [PERSON] зареєстровані у вказаному помешканні та є користувачами наданих послуг. У зв`язку із несплатою ними коштів за отримані послуги у період з 01 січня 2017 року по 30 листопада 2024 року, у відповідачів утворилася заборгованість, яка складає 77 030,48 грн, з яких: 75 393,75 грн - заборгованість за послуги централізованого водопостачання та водовідведення, 81,62 грн - заборгованість зі сплати внесків за обслуговування вузлів комерційного обліку, 1555,13 грн - заборгованість за внесення плати за абонентське обслуговування. Позивач зазначає, що у зв`язку із несплатою відповідачами боргу, вони мусять відшкодувати позивачу також 3% річних від суми боргу у розмірі 6914,85 грн, інфляційну складову боргу у розмірі 33947,91 грн та пеню у розмірі 152,15 грн. Загалом позивач просить суд стягнути солідарно із відповідачів заборгованість із врахуванням 3% річних, інфляційної складової та пені у розмірі 118 122,39 грн, а також суму сплаченого судового збору у розмірі 3028,00 грн та витрати понесені у зв`язку із розглядом справи у розмірі 45,00 грн. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28 січня 2025 року позовну заяву було передано для розгляду судді Шаповаловій К.В. Фактично справу було передано судді 30 січня 2025 року 11 лютого 2025 року до суду надійшла відповідь з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА про зареєстроване місце проживання відповідачів. Ухвалою суду від 13 лютого 2025 року було відкрито провадження у справі та призначено розгляд позовної заяви за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін. Окрім того, вказаною ухвалою суду було задоволено клопотання позивача та витребувано від КП КМР "Київське міське бюро технічної інвентаризації" відомості, щодо зареєстрованого права власності/користування об`єктом нерухомості за адресою: [ADDRESS] . 11 березня 2025 року до суду з КП КМР "Київське міське бюро технічної інвентаризації" надійшла інформація, з якої вбачається, що співвласниками згаданого вище помешкання є: [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . У відповідності до частини восьмої статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Положеннями статті 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Копія ухвали про відкриття провадження у справі та копія позовної заяви з додатками направлялася відповідачам на адресу їх місця реєстрації: [ADDRESS] , та були отримані відповідачами 09 березня 2025 року, що підтверджується зворотніми повідомленнями про вручення поштових відправлень, які повернулися до суду. Відповідно до пункту 1 частини восьмої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку. У відповідності до статей 174, 178 ЦПК України відповідачі не скористалися своїм процесуальним правом та не направили суду відзив на позовну заяву, із викладенням заперечень проти позову. Суд, проаналізувавши обставини справи у їх сукупності, дослідивши додані до позовної заяви докази, доходить наступного висновку. 5 серпня 2014 року в газеті «Хрещатик» № 110(4510) було опубліковано повідомлення про публічний договір (оферту) про надання ПАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал, в подальшому перейменованим у ПрАТ «АК «Київводоканал» - позивача, як виконавцем житлово-комунальних послуг на підставі статті 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) (далі - повідомлення) та опубліковано договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових мереж) (далі - договір). Як вказує представник позивача, повідомленням визначено, що фізична особа (власник/квартиронаймач житлового приміщення у багатоквартирному будинку), що користується послугами з централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, вважається такою, що ознайомлена, погоджується та приєднується до умов договору. Так, у представника позивача відсутні відомості про те, що відповідач надсилав відмову від отримання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення. Відповідно до довідки складеної ПАТ «АК «Київводоканал» вбачається, що станом на грудень 2024 року сума заборгованості відповідачів перед ПАТ «АК «Київводоканал» складає: 77 030,48 гр, з яких: 75 393, 73 грн - заборгованості з оплати послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення; 81,62 грн - заборгованості зі сплати внеску за обслуговування вузлів комерційного обліку та 1 555,13 грн - заборгованості з внесення плати за абонентське обслуговування. Відповідно до копії свідоцтва про право власності на житло від 09 січня 2007 року та свідоцтва про право на спадщину за законом від 22 серпня 2008 року, зокрема [PERSON] та [PERSON] є співвласниками квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до положень частини п`ятої статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 09 листопада 2017 року житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг. Відповідно до статті 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» на споживачів покладається обов`язок оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Статтею 9 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги, споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору. Згідно з частини першої статті 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно із статтею 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Статтею 526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства. У відповідності до статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно до статті 610 ЦКУ порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Відповідачі не подали до суду заперечень щодо існування у них обов`язку щодо сплати коштів за надані позивачем послуги, а також не оспорювали суму заборгованості, а тому вимога позивача про стягнення суми основного боргу в розмірі 75 393, 73 грн підлягає задоволенню. Крім того, відповідно до частини першої статті 6 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» витрати оператора зовнішніх інженерних мереж на обслуговування та заміну вузлів комерційного обліку (їх складових частин) відшкодовуються споживачами відповідної комунальної послуги, а також власниками (співвласниками) приміщень, обладнаних індивідуальними системами опалення та/або гарячого водопостачання у такій будівлі, шляхом сплати виконавцю комунальної послуги внесків на обслуговування та заміну вузла комерційного обліку. Розмір внесків за обслуговування вузлів комерційного обліку визначається окремо для кожної будівлі із розрахунку на один рік, для складової витрат на повірку ділиться на строк міжповірочного інтервалу. Відповідний розмір внеску встановлений розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 30 вересня 2019 року № 1716 для відповідного будинку у розмірі 11,66 грн щоквартально. Згідно наданої позивачем довідки, заборгованість відповідача по внескам на обслуговування вузла комерційного обліку становить 81,62 грн. 31 травня 2021 на офіційному вебсайті (vodokanal.kiev.ua) опубліковано повідомлення про публічну пропозицію (оферту) ПрАТ «АК «Київводоканал» про укладення публічного індивідуального договору приєднання про надання послуг з централізованого водопостачання та/або централізованого водовідведення), у зв`язку з чим з 01 липня 2021 року вказаний договір вважається укладеним. Згідно з пункту 1 договору виконавець зобов`язується своєчасно надавати споживачеві послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, а споживач зобов`язується оплачувати надані послуги за тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у порядку, строки та на умовах, що передбачені договором. Відповідно до пункту 15 розрахунковим періодом для оплати послуг є календарний місяць. Оплата послуг здійснюється не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим періодом, якщо інше не визначено договором. Пунктом 7 Договору визначено, що плата за послуги складається з: 1) плати за послугу, що розраховується виходячи з розміру затверджених тарифів на послугу та обсягу спожитих послуг, визначеного відповідно до законодавства; 2) плати за абонентське обслуговування, граничний розмір якої визначається Кабінетом Міністрів України. Плата за абонентське обслуговування по договору/особовому рахунку на місяць (для будинків, у яких встановлений вузол комерційного обліку) становить 39,19 грн з ПДВ (в т.ч. з централізованого водопостачання 22,31 грн з ПДВ, з централізованого водовідведення 16,88 грн з ПДВ). Плата за абонентське обслуговування по договору/особовому рахунку на місяць (для будинків, у яких відсутній вузол комерційного обліку) становить 33,62 грн з ПДВ (в т.ч. з централізованого водопостачання 16,74 грн з ПДВ, з централізованого водовідведення 16,88 грн з ПДВ). Зважаючи на викладене, вимога про стягнення заборгованості з внесення плати за абонентське обслуговування у розмірі 1 555, 13 грн та заборгованість по внескам на обслуговування вузла комерційного обліку в розмірі 81,62 грн, підлягає задоволенню. Щодо вимоги позивача про стягнення 3% річних у розмірі 6 991, 85 грн, інфляційних втрат у розмірі сумі 33 947, 91 грн та пені у розмірі 152,15 грн, яка нарахована починаючи з червня 2024 року, суд зазначає наступне. Статтею 625 ЦК України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Згідно положень постанови Кабінету міністрів України від 5 березня 2022 року № 206, до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги; припинення/зупинення надання житлово-комунальних послуг населенню у разі їх неоплати або оплати не в повному обсязі. Втім, нарахування 3% річних та інфляційних втрат на комунальні послуги, у випадку прострочення сплати коштів, було поновлено на підставі постанови КМУ від 29 грудня 2023 року № 1405, яка набрала чинності 30 грудня 2023 року, тобто такі нарахування проводяться з 31 грудня 2023 року. Позивачем заявлено вказані вимоги за період з квітня 2016 року по листопад 2024 року включно. З долученого до позовної заяви розрахунку, вбачається, що на заборгованість, яка утворилася, починаючи з лютого 2022 року по 01 січня 2024 року позивачем не було здійснено нарахування 3% річних та інфляційного збільшення боргу. Проте, на заборгованість яка виникла у період з 1 березня 2017 року по 23 лютого 2024 року позивачем нараховано 3% річних та інфляційні втрати, при цьому нарахування здійснювалось на щомісячні суми заборгованості та період нарахуванням визначався наступним чином: з 1 березня 2017 року по 30 листопада 2024 року; з 1 квітня 2017 року по 30 листопада 2024 року, з 1 травня 2017 року по 30 листопада 2024 року... Отже позивачем у вказаний період враховано період з 24 лютого 2022 року по 1 січня 2024 року, коли діяла постанова Кабінету міністрів України від 5 березня 2022 року № 206, а тому судом здійснено перерахування 3% річних та інфляційних втрат та за період з 1 березня 2017 року по лютий 2022 року щомісячне нарахування визначено таким чином: з 1 березня 2017 року по 23 лютого 2022 року, з 1 квітня 2017 року по 23 лютого 2022 року, з 1 квітня 2017 року по 23 лютого 2022 року ... на відповідні суми заборгованості. У період з 1 березня 2024 року по 1 листопада 2024 року судом прийнято розрахунок позивача. За підрахунком суду до стягнення з відповідача на користь позивача підлягає 3% річних в розмірі 3317,25 грн та інфляційні втрати в розмірі 10095,88 грн. Окрім того, пунктом 10 частини 2 статті 7 Закону України "Про житлово-комунальні послуги»" передбачено, що споживач зобов`язаний у разі несвоєчасного здійснення платежів за житлово-комунальні послуги сплачувати пеню в розмірах, установлених законом або договорами про надання житлово-комунальних послуг. У разі несвоєчасного здійснення платежів за житлово-комунальні послуги споживач зобов`язаний сплатити пеню в розмірі, встановленому в договорі, але не вище 0,01 відсотка суми боргу за кожен день прострочення. Загальний розмір сплаченої пені не може перевищувати 100 % загальної суми боргу (ст. 26 ЗУ "Про житлово-комунальні послуги). Таким чином вимога про стягнення із відповідачів пені у розмірі 152,51 грн підлягає задоволенню. Відповідачами не надано доказів на спростування обставин та розрахунків наданих позивачем. Згідно із частиною третьою статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Отже, зважаючи на встановлені обставини та наведені положення Закону, враховуючи те, що відповідач отримував послуги з постачання води та водовідведення, не надав суду будь-яких заперечень з цього приводу, враховуючи те, що відповідач зареєстрований за вказаною адресою, суд дійшов висновку про обґрунтованість і доведеність позовних вимог ПрАТ "АК" Київводоканал" до [PERSON] , [PERSON] про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги з урахуванням інфляційної складової боргу та трьох процентів річних та пені в загальному розмірі 90 596,12 грн, а тому позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Приймаючи до уваги предмет даного спору, наслідки його розгляду судом, суд вважає за необхідне застосувати положення пункту 3 частини другої статті 141 ЦПК України. Так, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. Позивачем при подачі позову до суду сплачено судовий збір в сумі 2322,38 грн та 45 грн витрати пов`язанні з розглядом справи (отриманням інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно), які підлягає стягненню з відповідачів на користь позивача. На підставі викладеного,

Outcome: partial