Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-06 00:00:00

Стислий виклад позицій сторін. У лютому 2025 року [PERSON] звернулася до суду з позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] .. Свої вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] помер її батько [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина на земельні ділянки площею 2, 0723 та 4,0662 га, які розташовані на території Шпиколівської сільської ради Кременецького району Тернопільської області. Вона є спадкоємцем за заповітом та законом. Подати заяву на оформлення і оформити вчасно дану спадщину в нотаріальній конторі у встановлений строк не могла, оскільки був важкий психологічний стан після важкої втрати близької людини та довго хворіла. Вона звернулася до Кременецької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Однак нотаріусом їй відмовлено у видачі свідоцтва, оскільки така заява повинна бути подана у шестимісячний строк з часу смерті спадкодавця. Позивачка у судове засідання не з`явилася, однак надіслала на адресу суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позов підтримує з підстав, наведених у ньому та просить його задовольнити. Відповідачка у судове засідання не з`явилася, однак на адресу суду від неї надійшла заява про розгляд справи у їхній відсутності. Позовні вимоги визнає повністю. Суд, в силу ч. 3 ст. 211 ЦПК України, вважає за можливе розглянути дану справу за відсутності сторін. Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії у справі. Ухвалою Кременецького районного суду Тернопільської області від 17.02.2025 відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. 12.03.2025 від позивачки надійшло клопотання про витребування спадкової справи. Ухвалою Кременецького районного суду Тернопільської області від 12.03.2025 клопотання задоволено. 25.02.2025 надійшла заява від відповідачки про визнання позову. Частиною 1 статті 206 ЦПК України встановлено, що відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Згідно з вимогами ч. 4 ст. 206 ЦПК України, судом перевірено, що заява відповідача про визнання позову не суперечить закону, не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Враховуючи те, що відповідачка позов визнала, визнання нею позову не суперечить інтересам сторін, тому суд приймає визнання позову відповідакою та приходить до висновку про можливість ухвалення рішення про задоволення позову. Фактичні обставини встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Суд, дослідивши письмові докази у справі, встановивши фактичні обставини та зміст спірних правовідносин приходить до наступних висновків. З свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 02.07.2024, виданого Кременецьким відділом ДРАЦС у Кременецькому районі Тернопільської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис № 305 вбачається, що [PERSON] помер [INFO] . З свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 14.05.1981 вбачається, що [PERSON] народилася [INFO] . Її батьками були: [PERSON] та [PERSON] . З витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 12.02.2025 № 00049421997 вбачається, що дошлюбне прізвище [PERSON] « [PERSON] ». З свідоцтва про одруження серії [NUMBER] від 22.02.2005 вбачається, що [PERSON] 22.02.2005 уклала шлюб з [PERSON] та їй присвоєно прізвище « [PERSON] ». З державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯМ № 977890 від 07.08.2012 вбачається, що [PERSON] є власником земельної ділянки площею 4,0662 га, кадастровий номер 6123489400010010085, яка розташована на території Шпиколівської сільської ради. З державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯМ № 977891 від 07.08.2012 вбачається, що [PERSON] є власником земельної ділянки площею 2.0723 га, кадастровий номер 6123489400010010172, яка розташована на території Шпиколівської сільської ради. З свідоцтва про право власності на житло від 16.09.1996, виданого Кременецьким районним бюро техінвентаризації та технічного паспорта вбачається, що [PERSON] належить 1/2 квартири [ADDRESS] . З заповіту від 21.05.2019, зареєстрованому в реєстрі 947, засвідченого приватним нотаріусом Кременецького районного нотаріального округу вбачається, що [PERSON] заповів [PERSON] належні йому на праві власності земельні ділянки: площею 2.0723 га, кадастровий номер 6123489400010010172 та площею 4.0662 га, кадастровий номер 6123489400010010085, які розташовані на території Шпиколівської сільської ради. Крім того, реєстрація заповіту підтверджується витягом про реєстрацію в спадковому реєстрі № 56235073 від 21.05.2019. З довідки №652/08-24 про осіб місце проживання яких реєструвалося в період з 26.06.2024 по 26.06.2024 відділу ЦНАП Кременецької міської ради вбачається, що на день смерті [PERSON] за адресою [ADDRESS] був зареєстрований лише він. З постанови державного нотаріуса Кременецької державної нотаріальної контори Остапчука В.П. від 12.02.2025 вбачається, що [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки нею не подано заяву про прийняття спадщини у встановлений законом строк. Згідно інформаційної довідки із Спадкового реєстру № 80483152 від 17.03.2025, виданої державним нотаріусом Кременецької державної нотаріальної контори Остапчуком В.П. інформація у спадковому реєстрі відносно [PERSON] відсутня. Як стверджує позивачка, подати заяву на оформлення і оформити вчасно дану спадщину в нотаріальній конторі у встановлений строк не могла через те, що хворіла. Отже, виник спір з приводу поважності причин пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини. Оцінка суду. Дослідивши письмові докази в їх сукупності, взявши до уваги пояснення позивачки, відсутність заперечень зі сторони відповідачки, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з такого. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У Постанові № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» Пленум Верховного Суду України роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Враховуючи вищенаведені обставини справи, а саме те, що відповідачкою відповідно до поданої заяви позов визнано, вказане визнання не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а також із врахуванням поважності причини пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини, суд вважає, що [PERSON] слід визначити додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом та законом спадкодавця [PERSON] , який помер [INFO] , тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. Розподіл судових витрат. У відповідності до ч.1 ст. 142 ЦПК України та ч. 2 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Outcome: approved