Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-09 00:00:00

16.02.2024 до Ленінського районного суду м.Харкова надійшла позовна заява представника Харківської міської ради Жилко С.Е. до [PERSON] про стягнення з відповідача безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати у сумі 1\~071\~123,25 грн. за використання земельної ділянки загальною площею 0,1020 га по [ADDRESS] з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023 за період з 17.03.2019 по 03.02.2021 та витрати зі сплати судового збору у сумі 16\~066,85 грн. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Харківська міська рада є власником земельної ділянки з 12.10.2020, загальною площею\~0,1020\~га по\~ [ADDRESS] \~з кадастровим\~номером 6310137200:01:019:0023,а\~ [PERSON] \~є її фактичним користувачем, так як відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об?єктів нерухомого майна від 29.09.2023\~№ 348487734 право приватної власності на нежитлові будівлі : літ.«Л-1» загальною площею 75,2 кв.м, літ. «М-1» загальною площею 80,9 кв.м за адресою: [ADDRESS] було зареєстроване з 03.10.2011\~по 03.02.2021\~за [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 13.09.2011\~№2426. Вищевказані нежитлові будівлі розташовані на земельній ділянці з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023. Згідно з витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 23.07.2021\~№ HB-0007234312021 площа земельної ділянки по [ADDRESS] з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023\~складає 0,1020\~га, дата державної реєстрації земельної ділянки - 18.11.2003. Вищевказана земельна ділянка належить до земель житлової та громадської забудови. Вид використання земельної ділянки - для обслуговування нежитлових будівель. Наразі на земельній ділянці з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023 за адресою: [ADDRESS] розташовані нежитлові будівлі літ.«Л-1» та літ. «М-1», право власності на які зареєстровано за [PERSON] з 04.02.2021 Отже, [PERSON] з моменту набуття права власності на нежитлові будівлі по [ADDRESS] - з 03.10.2011\~по дату його припинення - 03.02.2021, використовував вищевказану земельну ділянку з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023\~без виникнення права власності/користування та без державної реєстрації цих прав у відповідності до ст.ст. 125, 126 Земельного кодексу України. Згідно з листом Головного управління Державної податкової служби у Харківській області від 13.09.2023\~№ 17501/5/20-40-24-05-07 [PERSON] у період з 01.03.2019\~по 03.02.2021\~не зареєстрований платником земельного податку або орендної плати з фізичних осіб за вищевказану земельну ділянку (копія листа додається). Враховуючи вищенаведене, [PERSON] у період з 17.03.2019\~по 03.02.2021\~не сплачував плату за користування земельною ділянкою по [ADDRESS] у встановленому законодавчими актами розмірі, внаслідок чого зберіг за рахунок Харківської міської ради як власника земельної ділянки за вказаною адресою майно - грощові кошти у розмірі орендної плати у сумі 1 071 123,25 грн. Відповідач не сплачує за користування земельною ділянкою плату за землю у встановленому законодавчими актами розмірі, внаслідок чого зберегли у себе майно грошові кошти. Внаслідок використання відповідачем вищевказаної земельної ділянки без укладення договору оренди землі територіальна громада міста Харкова, в особі ХМР позбавлена можливості отримати дохід у такому розмірі від здачі спірної земельної ділянки в оренду, чим порушені охоронювані законом права та інтереси позивача щодо неодержаних грошових коштів у розмірі орендної плати за землю. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.02.2024\~справа надійшла в провадження судді цього ж суду Петрової Н.М. (а.с.34). Ухвалою Ленінського районного суду м.Харкова від 20.02.2024 прийнято до розгляду вказану вище позовну заяву, визначено проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання (а.с.36). 11 березня 2024 до суду від відповідача [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі, так як не погоджується з наданими позивачем розрахунками, вважає їх незаконними та такими, що суперечать Положенню про порядок визначення розмірів орендної плати при укладанні договорів оренди землі в м. Харкові, яке затверджено рішенням 19 сесії Харківській міської ради 5 скликання №41/08 від 27.02.2008\~року, на які посилається позивач (а.с.41-43). Відзив обґрунтований тим, що заявляючи позовні вимоги про стягнення з відповідача безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати в сумі 1\~071 123,25 грн. за період з 17.03.2019\~року по 03.02.2021\~року позивач виходить з розрахунку, якій здійснено інспекцією з контролю за використанням та охороною земель комунальної власності Департаменту земельних відносин Харківської міської ради, якій зроблено на підставі Витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної Згідно Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 15.03.2019\~року №588/0/45/19 нормативна грошова оцінка земельної ділянки площею\~1020\~м.кв. складає - 5 057 731 грн. Відповідач вказує, що згідно Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 27.07.2021\~року №2907\~нормативна грошова оцінка земельної ділянки площею\~1020\~м.кв. складає - 9 308 688 грн. Здійснюючи розрахунок безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати відповідач посилається на «Положення про порядок визначення розмірів орендної плати при укладанні договорів оренди землі в м. Харкові», яке затверджено рішенням 19 сесії Харківській міської ради 5 скликання № 41/08 від 27.02.2008\~року. Розділом ІІ цього Положення визначено Порядок розрахунку орендної плати. Згідно до розрахунку розміру безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати відповідачем застосовані наступні показники за\~2019\~рік, за період з 17.03.2019\~року по 31.12.2019: Ц- нормативна грошова оцінка земельної ділянки - 5057731 грн. Б- ставка орендної плати, передбачена розділом IV цього Положення - 8%; К1 - коефіцієнт, який ураховує наявність складних інженерно-геологічних умов земельної ділянки, визначається згідно з цим пунктом Положення - 1 К2 - коефіцієнт, який ураховує розмір земельної ділянки, визначається згідно з цим пунктом Положення - 1 Отже, орендна плата за визначеною формулою за весь\~2019\~рок становить\~404 618,48 грн: нормативна грошова оцінка -5057731 грн. *8% х1 х 1 =\~404 618,48 грн. Згідно до розрахунку розміру безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати відповідачем застосовані наступні показники за\~2020\~та\~2021\~роки, за період з 01.01.2020\~року по 31.12.2020\~року, та з 01.01.2021\~року по 03.02.2021\~року: Ц- нормативна грошова оцінка земельної ділянки - 9308688 грн. Б- ставка орендної плати, передбачена розділом IV цього Положення - 8%; К1 - коефіцієнт, який ураховує наявність складних інженерно-геологічних умов земельної ділянки, визначається згідно з цим пунктом оложення - 1 К2 - коефіцієнт, який ураховує розмір земельної ділянки, визначається згідно з цим пунктом Положення - 1 Орендна плата за цією же формулою у\~2020\~та у\~2021\~роках в рік становить\~744 695,04 грн. нормативна грошова оцінка - 9308688грн. *8% x1 х 1 =\~744 695,04 грн. Пунктом 2.6. «Положення про порядок визначення розмірів орендної плати при укладанні договорів оренди землі в м. Харкові» зазначено, що орендна плата за земельну ділянку розраховується в залежності від терміну оренди із застосуванням наступних відсотків від розрахункового розміру орендної плати: строк оренди, роки - 1-10 років; відсоток від орендної плати - 100%. Земельні ділянки у м. Харкові прийнято надавати юридичним та фізичним особам - суб?єктам підприємницької діяльності строком на 5 років. Розмір орендної плати за земельну ділянку визначається як відсоток (%) від суми нормативної грошової оцінки земельної ділянки та сплачується рівними частками щомісячно протягом 30 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного місяця. Отже, виходячи з положень, що містяться в п. 2.6. «Положення про порядок визначення розмірів орендної плати при укладанні договорів оренди землі в м. Харкові» позивач очікує отримати визначену ним орендну плату протягом певного строку, а враховуючи те, що земельні ділянки прийнято надавати в оренду строком на 5 років - протягом 60 календарних місяців. Тому, безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати повинно бути визначено наступним чином: за\~2019\~рік: 5057731 грн. х 8% =\~404 618,48 грн./ 60 міс. =\~6743,64 грн. (щомісячно) х 9міс. 15 днів = 64 064,58 грн. за\~2020\~рік: 9308688 грн. х 8% =\~744695,04 грн. / 60 міс. = 12411,58 грн. (щомісячно) х 12 міс. = 148 939\~грн. за\~2021\~рік: 9308688 грн. х 8% =\~744695,04 грн. / 60 міс. = 12411,58 грн. (щомісячно) х 1 міс. 3 дні = 12 825,30 грн. Отже, виходячи з наведених розрахунків, загальна сума, яку відповідач повинен був сплатити як безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати за період з 17.03.2019\~року по 03.02.2021\~року складає\~225 825,58 грн., що відповідає розумному та справедливому розрахунку (а.с.41-43). 19 квітня 2024 через систему «Електронний суд» від представника позивача Жилко С.Е. надійшла відповідь на відзив, відповідно якій просить суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі (а.с.47-63). Щодо розрахунку суми безпідставно збережених коштів за користування земельною ділянкою Харківською міською радою у позовній заяві зазначалось, що розрахунок розміру безпідставно збережених відповідачем коштів у вигляді орендної плати здійснювався на підставі Положення про порядок визначення розмірів орендної плати при укладанні договорів оренди землі в м.Харкові, затверджене рішенням 19 сесії Харківської міської ради 5 скликання від 27.02.2008\~№41/08 (зі змінами) (далі - Положення №41/08), яке розроблено з метою створення єдиних організаційно-правових та економічних засад визначення та справляння орендної плати за земельні ділянки, орендодавцями яких згідно із земельним законодавством виступає Харківська міська рада. Згідно із ст. 284.1. Податкового кодексу України Верховна Рада Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування встановлюють ставки плати за землю та пільги щодо земельного податку, що сплачується на відповідній території. Відповідно до ст.144 Конституції України органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов?язковими до виконання на відповідній території. Вищевказане рішення Харківської міської ради № 41/08 від 27.02.2008\~є актом органу місцевого самоврядування, публікувалось в засобах масової інформації, та розміщений в Єдиному міському реєстрі актів Харківської міської ради, міського голови та виконавчих органів ради на офіційному сервері Харківської міської ради за посиланням\~https://doc.city.kharkov.ua/. Відповідно до п. 2.4. Положення № 41/08 річна орендна плата (0) за земельну ділянку розраховується за формулою: О=Ц*Б*К1*K2 де: Ц нормативна грошова оцінка земельної ділянки, грн.; 5 єдина для м. Харкова базова ставка орендної плати (частка одиниці); K1 - коефіцієнт, який враховує наявність складних інженерно-геологічних умов земельної ділянки, визначається згідно з додатком до цього Положення; K2 - коефіцієнт, який враховує розмір земельної ділянки, визначається згідно здодатком до цього Положення. У позовній заяві Харківською міською радою наведено обґрунтування всіх цих показників. Жодних спеціальних знань для проведення таких розрахунків не потребується, вони перевіряються звичайним математичним шляхом. З відзиву на апеляційну скаргу вбачається, що [PERSON] не оскаржує та не заперечує проти вихідних даних, якими керувалась Харківська міська рада при здійсненні розрахунку. Разом з тим, Харківська міська рада вважає, що контррозрахунок, який здійснений відповідачем протирічить вимогам Положення № 41/08. Відповідачем не враховано, що п. 2.4 Положення №41/08 визначає річний розмір орендної плати (12 місяців), а не загальний строк, на який земельна ділянка надається в оренду. Відповідно до пунктів 285.1, 285.2 статті 285 ПК України, базовим податковим (звітним) періодом для плати за землю є календарний рік. Базовий податковий (звітний) рік починається 1 січня і закінчується 31 грудня того ж року (для новостворених підприємств та організацій, а також у зв?язку із набуттям права власності та/або користування на нові земельні ділянки може бути меншим 12 місяців). Відповідно до п. 2.5 Положення № 41/08 (в редакції до 31.12.2021), розмір базової ставки орендної плати встановлено на рівні 8% від нормативної грошової оцінки. З урахуванням зазначеного та враховуючи формулу зазначену у п. 2.4 Положення № 41/08, в редакції на час виникнення спірних правовідносин, річний розмір орендної плати становить: -\~2019\~році - 5057731 (нормативна грошова оцінка) х 8% (ставка орендної плати) х 1 (K1) x 1 (K2) =\~404618,48 грн; - у\~2020\~році - 9308688 (нормативна грошова оцінка) * 8% (ставка орендної плати) х 1 (K1) x 1 (K2) =\~744695, 04 грн; - у\~2020\~році - 9308688 (нормативна грошова оцінка) х 8% (ставка орендної плати) х 1 (K1) x 1 (K2) =\~744695, 04 грн; Отже, розмір орендної плати, яку повинен був сплачувати [PERSON] за використання земельної ділянки комунальної власності з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023\~загальною площею 0,1020\~га по [ADDRESS] складає: - у\~2019\~році - 33 718,21 грн в місяць, за період з 17.03.2019 по 31.12.2019\~становить\~319 779,15 грн. У\~2020\~році - 62 057,92 грн в місяць, за період з 01.01.2020\~по 31.12.2020\~(окрім березня\~2020\~року) становить\~682 637,12 грн.; у\~2021\~році - 62 057,92 грн в місяць, за період з 01.01.2021\~\~по 03.02.2021\~становить 68 706,98 грн. Визначення річного розміру орендної плати шляхом ділення не на кількість місяців у році (12), а на 60 місяців, протирічить п. 2.4 Положення № 41/08, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин (а.с.47-63). 22.04.2024 до суду надійшло клопотання відповідача [PERSON] про зупинення провадження у даній справі до набрання законної сили рішення у справі №520/9801/24 за позовом [PERSON] до Головного Управління Держгеокадастру у Харківській області. третя особа Харківська міська рада, про визнання протиправними дій та скасування витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 15.03.2019 № 588/0/45-19 з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023 та від 27.07.2021 № 2907 з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023. Зазначив, \~що позовні\~ вимоги у\~цивільній справі\~ №642/771/24\~ ґрунтуються на\~розрахунку,\~ зробленому на\~підставі витягів\~з технічної\~документації про\~нормативну грошову\~оцінку земельної\~ділянки від 15.03.2019 №588/0/45-19 з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023 та від 27.07.2021 № 2907 з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023, вказані витягі оскаржуються відповідачем в судовому порядку (а.с.64-66). Ухвалою суду від 08.05.2024 провадження у даній справі зупинено до ухвалення остаточного рішення суддею Харківського окружного адміністративного суду Супрун Ю.О. в адміністративній справі №520/9801/24 за позовом [PERSON] до Головного Управління Держгеокадастру у Харківській області, третя особа Харківська міська рада, про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії (а.с.81-82). 11.07.2024 постановою Харківського апеляційного суду апеляційну скаргу Харківської міської ради задоволено. Ухвалу Ленінського районного суду м.Харкова від 08.05.2024 скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду (а.с.119-120). Ухвалою Ленінського районного суду м.Харкова від 09.08.2024 поновлено провадження у цивільній справі за позовом\~Харківської міської ради до [PERSON] про стягнення коштів, призначено розгляд справи у підготовчому судовому засіданні (а.с.125). Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 12.06.2024 визнано протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Харківській області із формування Витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 15.03.2019 р. №588/0/45-19 з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023 із застосуванням економіко-планувальної зони 7204 до якої вул. Коцарську не віднесено; локальних коефіцієнтів «Зони небезпечних геологічних процесів» - 0.87643 замість прийнятих значень 0,75: 0.77; 0,78; 0,80; 0,83; 0,85; 0,88; 0,90 або граничного значення - 0,90; Зони забруднення атмосферного повітря - 0.99527 замість прийнятих значень 0,91; 0,93; 0,95 або граничного значення - 0,95; Зони перевищення припустимого рівня шуму - 0,9953 замість прийнятих значень 0,91; 0,93; 0,94; 0,95; 0,96; 0,97 або граничного значення - 0,97; застосуванням «Інші зони» та значення КмЗ - 1, завищеного сукупного коефіцієнту КмЗ - 1.07525 замість 1,07301; завищеного коефіцієнту індексації нормативної грошової оцінки 1,89720602 замість коефіцієнту індексації -1. Скасовано Витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 15.03.2019 року №588/0/45-19 з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023 сформований Головним управлінням Держгеокадастру у Харківській області відділ у м. Харкові як такий, що не відповідає Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженому наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 року №489 та Рішенню 25 сесії Харківської міської ради 6 скликання від 03.07.2013 №1209/13 «Про затвердження Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2013. Визнано протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Харківській області із формування Витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 27.07.2021 №2907 з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023 із застосуванням економіко-планувальної зони 7204 до якої вул. Коцарську не віднесено, локальних коефіцієнтів на рівні максимальних граничних розмірів визначених Порядком нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженим наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 року №489, не застосуванням локальних факторів місцезнаходження земельної ділянки: зони забруднення атмосферного повітря: зони перевищення допустимого рівня шуму; ареали забруднення ґрунтів та їх значень. Скасовано Витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 27.07.2021 року № 2907 з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023 сформований Головним управлінням Держгеокадастру у Харківській області відділ у м. Харкові як такий, що сформований із застосуванням невірної економіко-планувальної зони, без врахування всіх локальних особливостей місцезнаходження земельної ділянки в зоні забруднення атмосферного повітря: в зоні перевищення допустимого рівня шуму; в ареалі забруднення ґрунтів, із застосуванням максимальних граничних розмірів локальних коефіцієнтів. Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 04.11.2024 Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12 червня 2024 року по справі №520/9801/24 скасовано. Ухвалено постанову, якою позовну заяву [PERSON] до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області, третя особа: Харківська міська рада про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - задоволено частково. Визнано протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Харківській області із формування Витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 15.03.2019 №588/0/45-19 з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023 із застосуванням завищеного коефіцієнту індексації нормативної грошової оцінки 1,89720602 замість коефіцієнту індексації -1. Скасовано Витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 15.03.2019 №588/0/45-19 з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023 сформований Головним управлінням Держгеокадастру у Харківській області відділ у м. Харкові. У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено (а.с.166-170). 25 грудня 2024 до суду від представника позивача надійшла заява про зменшення розміру позовних вимог, відповідно до якої просить суд стягнути з [PERSON] безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати у сумі 751\~344,10 грн. за використання земельної ділянки загальною площею 0,1020 га по [ADDRESS] з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023 за період з 01.01.2020 по 03.02.2021 та витрати зі сплати судового збору. Також просить суд повернути ХМР надміру сплачений судовий збір у розмірі 4\~796,69 грн. (а.с.163-170). Ухвалою суду від 09.01.2025 підготовче судове засідання у справі закрито, справу призначено до судового розгляду (а.с.172-173). 07.02.2025 від відповідача [PERSON] до суду надійшли пояснення щодо справи в порядку п.3 ч.1 ст.43 ЦПК України, відповідно яких просить суд відмовити у задоволенні позовних вимогу зв`язку з ненаданням позивачем належного розрахунку, так як наданий позивачем розрахунок не відповідає вимогам чинного законодавства (не застосовано обов`язкові санітарно-гігієнічні фактори впливу на місцезнаходження земельної ділянки та їх коефіцієнти) (а.с.178). Як вбачається з Акту обстеження земельної ділянки від 29.09.2023\~року, який складено Інспекцією з контролю за використанням та охороною земель комунальної власності Департаменту земельних відносин Харківській міської ради та який додано позивачем до позовної заяви, земельна ділянка з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023\~по [ADDRESS] , перебувала у користуванні [PERSON] на підставі договору оренди землі від 15.09.2003\~року №7239/03. Право оренди за цим договором припинено 12.10.2020\~року. Як зазначає позивач у своєї позовної заяві, право власності на земельну ділянку зареєстровано за Харківською міською радою 12.10.2020\~року, що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, яка надана позивачем в матеріали справи. Таким чином, платником орендної плати до 12.12.2020\~року є [PERSON] на підставі договору оренди. Отже, за період з 01.01.2020\~року по 12.10.2020\~року позивач прагне вчинити подвійне стягнення орендної плати, що є неприпустимим. За таких обставин позивач може претендувати на стягнення з відповідача орендної плати лише за період з 12.10.2020\~року по 03.02.2021\~року, що складає\~229 614,31 грн. виходячи з розрахунку: Орендна плата за один календарний день 62057,92 : 30 днів =\~2068,60 грн/день 2068,60 х 18 днів жовтня\~2020\~року = 37234,75 грн. 62057,92 х 3 міс (листопад, грудень,\~2020\~р. січень\~2021\~р.) =\~186173,76 2068,60 х 3 дні лютого\~2021\~року =\~6205,80 грн. Крім того, при формуванні витягу\~2907\~від 27.07.2021\~року не були застосовані санітарно-гігієнічні фактори впливу на місцезнаходження земельної ділянки та їх коефіцієнти, що прямо суперечить Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затверджений наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016\~року №489, яким санітарнс-гігієнічні фактори передбачені до застосування. Це призвело до неправомірного завищення розміру грошової оцінки земельної ділянки. Отже, вважає вимоги про стягнення\~751 344,10 грн. необґрунтованими (а.с.178). 26\~лютого 2025\~до суду\~через систему\~«Електронний суд»\~надійшли додаткові\~пояснення у\~справі від\~представника позивача,\~відповідно яких\~зазначив,\~що 15.09.2003\~між ХМО\~та [PERSON] \~укладено договір\~оренди земельної\~ділянкиз кадастровим номером 6310137200:01:019:0023\~по [ADDRESS] , строком до 01.03.2013 для обслуговування нежитлових будівель. Вказана інформація відображена в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно. Згідно плану земельної ділянки, на ній розташовано 2 капітальні нежитлові будівлі та 1 металева конструкція, яка не є об`єктом нерухомого майна. Згідно п.5 ч.1 ст.26 ЗУ «Про оренду землі» в редакції на час укладання договору оренди, договір оренди земельної ділянки припиняється у разі закінчення терміну, на який було укладено. Тобто договір оренди земельної ділянкиз кадастровим номером 6310137200:01:019:0023\~по [ADDRESS] від 15.09.2003, укладений між ХМО та [PERSON] , припинив свою дію 02.03.2013 у зв`язку з закінченням строку, на який його було укладено. А сама зазначена земельна ділянка була повернута до земель запасу саме 27.09.2016, а не з моменту внесення до Державного реєстру речових прав запису про припинення іншого речового права 12.10.2020. Таким чином, відповідач [PERSON] за період з 01.01.2020 по 03.02.2021 користувався зазначеною земельною ділянкою без оформлення належним чином, тобто без достатньої правової підстави. Крім того,\~у справі\~№ 642/6759/21\~Полтавським апеляційним\~судом встановлено\~та не\~заперечується сторонами\~у справі,\~що [PERSON] \~(особа,\~якій [PERSON] \~відчужив нерухоме\~майно)\~на підставі\~договору купівлі-продажу\~від 04.02.2021,\~набув у\~власність будівлю\~«Л-1»,\~загальною площею\~75,2\~кв.м.\~та «М-1»,\~загальною площею\~80,9\~кв.м.\~по [ADDRESS] .\~Отже,\~з набуття\~права власності\~на об`єкт\~нерухомого майна,\~ [PERSON] ,\~як власник\~такого майна,\~став фактичним\~користувачем \~земельної ділянкиз кадастровим номером 6310137200:01:019:0023\~по [ADDRESS] , а значить виник обов`язок сплачувати за користування земельною ділянкою, на якій розміщено майно (а.с.182-184). 04 березня 2025 від відповідача до суду надійшли додаткові пояснення в порядку п.3 ч.1 ст.43 ЦПК України, відповідно яких зазначає, що згідно листа Міністерства юстиції від 04.02.2023 №13319/2153-9-23/8.4.4 факт припинення правовідносин оренди землі засвідчується саме державною реєстрацією в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. А значить, саме з моменту реєстрації припинення іншого речового права (користування земельною ділянкою) за попереднім користувачем дає підстави позивачу стягувати з відповідача кошти за користування землею з 12.10.2020. Відповідач вважає необґрунтованим та безпідставним розмір позовних вимог у розмірі 751\~344,10 грн. Зазначає, що позивач може стягнути з відповідача орендну плату лише за період з 12.10.2020 по 03.02.2021, що складає 229\~614,31 грн. (а.с.185-186). В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги у повному обсязі, просив суд їх задовольнити, надав пояснення, аналогічні викладеним в уточненій позовній заяві. Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти задоволення позову у повному обсязі, надав пояснення, аналогічні викладеним у відзиві на позовну заяву та додаткових поясненнях. Суд, вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Так, частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до вимог ч.1\~ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно з ч. 1\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, шляхом передбачених ст. 16 ЦК України способами. В судовому\~засіданні \~встановлено та\~підтверджуєтьсяінформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об?єктів нерухомого майна від 29.09.2023,\~що з\~12.10.2020\~право власності\~на земельну\~ділянку з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023, загальною площею 0,1020 га по [ADDRESS] належить Територіальній громаді, Харківська міська рада Харківської області (а.с.16-22). Згідно з витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 23.07.2021\~№ HB-0007234312021 площа земельної ділянки по [ADDRESS] з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023\~складає 0,1020\~га, дата державної реєстрації земельної ділянки - 18.11.2003. Вищевказана земельна ділянка належить до земель житлової та громадської забудови. Вид використання земельної ділянки - для обслуговування нежитлових будівель (а.с.23). Наразі на земельній ділянці з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023 за адресою: [ADDRESS] розташовані нежитлові будівлі літ.«Л-1» та літ. «М-1», право власності на які зареєстровано за [PERSON] з 04.02.2021 (а.с.24). Відповідач [PERSON] до 04.02.2021 був власником нежитлової будівлі літ «Л-1» загальною площею 75,2 та нежитлової будівлі літ «М-1» загальною площею 80,9 кв.м. що знаходяться [ADDRESS] . Нежитлова будівля літ «Л-1» загальною площею 75,2 кв.м. використовувалась відповідачем за функціональним призначенням - гаражі, що відповідає даним технічного паспорту виготовленого 20.10.2020. Нежитлова будівля літ «М-1» загальною площею 80,9 кв.м. використовувалась позивачем за функціональним призначенням - офісні приміщення, що відповідає даним технічного паспорту виготовленого 20.10.2020. Отже, [PERSON] з моменту набуття права власності на нежитлові будівлі по [ADDRESS] - з 03.10.2011\~по дату його припинення - 03.02.2021, використовував вищевказану земельну ділянку з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023\~без виникнення права власності/користування та без державної реєстрації цих прав у відповідності до ст.ст. 125, 126 Земельного кодексу України. Згідно з листом Головного управління Державної податкової служби у Харківській області від 13.09.2023\~№ 17501/5/20-40-24-05-07 [PERSON] у період з 01.03.2019\~по 03.02.2021\~не зареєстрований платником земельного податку або орендної плати з фізичних осіб за вищевказану земельну ділянку (а.с.31). Право користування земельною ділянкою було оформлено попереднім власником нерухомого майна - укладено договір оренди землі з [PERSON] № 7239/03 від 15.09.2003, який припинено 12.10.2020 на підставі акту приймання - передачі земельної ділянки від 27.09.2016 № 149/16, про що зазначено в Акті обстеження земельної ділянки від 29.09.2023, якій складено за результатами перевірочних заходів спеціалістом Інспекції з контролю за використанням та охороною земель комунальної власності Департаменту земельних відносин Харківської міської ради (32-33). Крім того судом встановлено, що 04.02.2021 нежитлові будівлі літ "Л-1" - гаражі та літ «М-1» були продані [PERSON] , що підтверджується договором купівлі-продажу, посвідченим 04.02.2021 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Юдіною О.С., зареєстровано в реєстрі за № 172. Згідно Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 15.03.2019 № 588/0/45-19, нормативна грошова оцінка земельної ділянки площею 0.1020 га кадастровий номер 6310137200:01:019:0023 складає 5\~057 731,00 грн. (а.с.26) Відповідно Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 27.07.2021 № 2907, нормативна грошова оцінка цієї самої земельної ділянки з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023 складає 9308688,00 грн. (а.с.27) Розрахунки розміру безпідставно збережених коштів виконані на підставі Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 15.03.2019 № 588/0/45-19, відповідно до якого нормативна грошова оцінка земельної ділянки площею 0.1020 га кадастровий номер 6310137200:01:019:0023 складає 5057731,00 грн. та Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 27.07.2021 № 2907, відповідно до якого нормативна грошова оцінка цієї самої земельної ділянки кадастровий номер 6310137200:01:019:0023 складає 9308688,00 грн. (а.с.28-29). Предметом позову у даній справі є стягнення з власника об`єкту нерухомого майна за період з 01.01.2020 по 03.02.2021 [PERSON] безпідставно збережених коштів - орендної плати за фактичне користування земельною ділянкою без належних правових підстав, на якій цей об`єкт розміщений. Згідно зі\~статтею 13 Конституції України\~земля є об`єктом права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією\~Конституцією. Відповідно до\~статті 80 ЗК України\~суб`єктами права власності на землю є: а)громадяни та юридичні особи - на землі приватної власності; б) територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування, - на землі комунальної власності; в) держава, яка реалізує це право через відповідні органи державної влади, - на землі державної власності. Відповідно до частини другої\~статті 152 ЗК України\~власник земельної ділянки може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, а також застосування передбачених законом способів захисту прав. Відповідно до частин першої та другої\~статті 1212 ЦК України\~особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення\~глави 83 ЦК України\~застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала. У главах\~82\~і\~83 ЦК України\~визначено, що для деліктних зобов`язань, які виникають із заподіяння шкоди майну, характерним є, зокрема, зменшення майна потерпілого, а для кондикційних - приріст майна у набувача без достатніх правових підстав. Вина заподіювача шкоди є обов`язковим елементом настання відповідальності у деліктних зобов`язаннях. Водночас для кондикційних зобов`язань вина не має значення, оскільки важливим є факт неправомірного набуття (збереження) майна однією особою за рахунок іншої. Обов`язок набувача повернути потерпілому безпідставно набуте (збережене) майно чи відшкодувати його вартість не є заходом відповідальності, оскільки набувач зобов`язується повернути лише майно, яке безпідставно набув (зберіг), або вартість цього майна. До моменту оформлення власником об`єкта нерухомого майна права оренди земельної ділянки, на якій розташований цей об`єкт, відносини з фактичного користування земельною ділянкою без укладеного договору оренди та недоотримання її власником доходів у вигляді орендної плати є за своїм змістом кондикційними. Фактичний користувач земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг (заощадив) у себе кошти, які мав заплатити за користування нею, зобов`язаний повернути такі кошти власникові земельної ділянки на підставі положень частини першої\~статті 1212 ЦК України. Такий правовий висновок викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23 травня 2018 року в справі №629/4628/16-ц (провадження № 14-77цс18) та від 20 вересня 2018 року в справі №925/230/17 (провадження № 12-188гс18). Правові підстави користування земельною ділянкою комунальної власності за змістом\~глави 15 ЗК України\~реалізується через право постійного користування або право оренди. Частиною першою статті\~93\~і статтею\~125 ЗК України\~передбачено, що право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для здійснення підприємницької та іншої діяльності. Право оренди земельної ділянки виникає з моменту державної реєстрації цього права. Землекористувачі також зобов`язані своєчасно сплачувати орендну плату (пункт «в» частини першої\~статті 96 ЗК України). Принцип платного використання землі також передбачено\~статтею 206 ЗК України, за змістом якої використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону. Плата за землю - обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності (підпункт\~14.1.147\~пункту\~14.1\~статті\~4 Податкового кодексу України). Земельним податком є обов`язковий платіж, що справляється з власників земельних ділянок та земельних часток (паїв), а також постійних землекористувачів, а орендною платою за земельні ділянки державної і комунальної власності - обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою (підпункти\~14.1.72,\~14.1.136 пункту 14.1 статті 14 ПК України). Отже, законодавець розмежовує поняття «земельний податок» та «орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності» залежно від правових підстав передання прав землекористування такими ділянками. Водночас згідно зі\~статтями 122-124 ЗК України\~міські ради передають земельні ділянки у власність або у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб. Надання земельних ділянок державної або комунальної власності у користування здійснюється на підставі рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування. Передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними\~статтею 122 цього Кодексу, шляхом укладення договору оренди земельної ділянки чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки. Особи, які отримують земельну ділянку комунальної власності в користування за договором оренди (договором купівлі-продажу права оренди), зобов`язані сплачувати за неї орендну плату. Орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди, як це передбачено частиною першою\~статті 21 Закону України «Про оренду землі». Велика Палата Верховного Суду у постанові від 22 червня 2021 року в справі №200/606/18 зазначила, що принцип єдності юридичної долі земельної ділянки та розташованої на ній будівлі або споруди відомий ще за часів [PERSON] (лат. superficiessolocedit - збудоване приростає до землі). Цей принцип має фундаментальне значення та глибокий зміст, він продиктований як потребами обороту, так і загалом самою природою речей, невіддільністю об`єкта нерухомості від земельної ділянки, на якій він розташований. Нормальне господарське використання земельної ділянки без використання розташованих на ній об`єктів нерухомості неможливе, як і зворотна ситуація - будь-яке використання об`єктів нерухомості є одночасно і використанням земельної ділянки, на якій ці об`єкти розташовані. Отже, об`єкт нерухомості та земельна ділянка, на якій цей об`єкт розташований, за загальним правилом мають розглядатися як єдиний об`єкт права власності. Звідси власник нерухомого майна має право на користування земельною ділянкою, на якій воно розташоване. Ніхто інший, окрім власника об`єкта нерухомості, не може претендувати на земельну ділянку, оскільки вона зайнята об`єктом нерухомого майна. Аналогічну правову позицію викладено Верховним Судом у постанові від 15 грудня 2021 року в справі № 924/856/20. Згідно зі статтею 206 ЗК України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону. У разі надання земельної ділянки в оренду укладається договір оренди земельної ділянки, яким за положенням частини 1 статті 21 Закону України «Про оренду землі» визначається орендна плата за землю як платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. Частиною 2 статті 152 ЗК України передбачено, що власник земельної ділянки може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Предметом позову у цій справі є стягнення із власника об`єкта нерухомого майна коштів за фактичне користування земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розміщено. З огляду на викладене, відповідач як фактичний користувач земельної ділянки, що без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг у себе кошти, які мав сплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини 1 статті 1212 ЦК України. Для кондикційних зобов`язань доведення вини особи не має значення, а важливим є факт неправомірного набуття (збереження) майна однією особою за рахунок іншої (статті 1212-1214 ЦК України). Такий правовий висновок відповідає висновкам Великої Палати Верховного Суду, які викладені у постановах від 23 травня 2018 року у справі № 629/4628/16-ц (провадження № 14-77цс18), від 20 листопада 2018 року у справі № 922/3412/17 (провадження № 12-182гс18), від 04 грудня 2019 року у справі № 917/1739/17 (провадження № 12-161гс19) та висновку, викладеного неодноразово у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 02 червня 2021 року у справі № 201/2956/19 (провадження № 61-2105св20), від 27 липня 2022 року у справі № 644/3932/18-ц(провадження № 61-6606св20), від 29 березня 2023 року у справі № 643/8385/21 (провадження № 61-11290св22) від 18 жовтня 2023 року у справі № 639/6422/21 (провадження № 61-6397св23). Судова практику у подібних правовідносин є сталою. Відповідно до пункту 287.1 статті 287 ПК України власники землі та землекористувачі сплачують плату за землю з дня виникнення права власності або права користування земельною ділянкою. У пункті 289.1 статті 289 ПК України передбачено, що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 13 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності. Відповідно до частини 1 статті 18 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Розрахунок нормативно грошової оцінки земельної ділянки здійснюється відповідно до Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 23 березня 1995 року № 213, чинної на час виникнення спірних правовідносин. Згідно з частиною 2 статті 20 Закону України «Про оцінку земель» дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель. Відповідно до частини 3 статті 23 Закону України «Про оцінку земель» витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин. Відповідно до абзацу 2 підпункту 288.5.1 пункту 288.5 статті 288 ПК України розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу не може бути меншою за розмір земельного податку: для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких не проведено, - у розмірі не більше 5 відсотків нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області, для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше 5 відсотків нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області. Як встановлено, рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 12.06.2024 визнано протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Харківській області з формування Витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 15.03.2019 р. №588/0/45-19 з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023 із застосуванням економіко-планувальної зони 7204 до якої вул. Коцарську не віднесено; локальних коефіцієнтів «Зони небезпечних геологічних процесів» - 0.87643 замість прийнятих значень 0,75: 0.77; 0,78; 0,80; 0,83; 0,85; 0,88; 0,90 або граничного значення - 0,90; Зони забруднення атмосферного повітря - 0.99527 замість прийнятих значень 0,91; 0,93; 0,95 або граничного значення - 0,95; Зони перевищення припустимого рівня шуму - 0,9953 замість прийнятих значень 0,91; 0,93; 0,94; 0,95; 0,96; 0,97 або граничного значення - 0,97; застосуванням «Інші зони» та значення КмЗ - 1, завищеного сукупного коефіцієнту КмЗ - 1.07525 замість 1,07301; завищеного коефіцієнту індексації нормативної грошової оцінки 1,89720602 замість коефіцієнту індексації -1. Скасовано Витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 15.03.2019 року №588/0/45-19 з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023 сформований Головним управлінням Держгеокадастру у Харківській області відділ у м. Харкові як такий, що не відповідає Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженому наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 року №489 та Рішенню 25 сесії Харківської міської ради 6 скликання від 03.07.2013 №1209/13 «Про затвердження Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2013. Визнано протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Харківській області із формування Витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 27.07.2021 №2907 з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023 із застосуванням економіко-планувальної зони 7204 до якої вул. Коцарську не віднесено, локальних коефіцієнтів на рівні максимальних граничних розмірів визначених Порядком нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженим наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 року №489, не застосуванням локальних факторів місцезнаходження земельної ділянки: зони забруднення атмосферного повітря: зони перевищення допустимого рівня шуму; ареали забруднення ґрунтів та їх значень. Скасовано Витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 27.07.2021 року № 2907 з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023 сформований Головним управлінням Держгеокадастру у Харківській області відділ у м. Харкові як такий, що сформований із застосуванням невірної економіко-планувальної зони, без врахування всіх локальних особливостей місцезнаходження земельної ділянки в зоні забруднення атмосферного повітря: в зоні перевищення допустимого рівня шуму; в ареалі забруднення ґрунтів, із застосуванням максимальних граничних розмірів локальних коефіцієнтів. Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 04.11.2024 Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12 червня 2024 року по справі №520/9801/24 скасовано. Ухвалено постанову, якою позовну заяву [PERSON] до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області, третя особа: Харківська міська рада про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - задоволено частково. Визнано протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Харківській області із формування Витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 15.03.2019 №588/0/45-19 з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023 із застосуванням завищеного коефіцієнту індексації нормативної грошової оцінки 1,89720602 замість коефіцієнту індексації -1. Скасовано Витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 15.03.2019 №588/0/45-19 з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023 сформований Головним управлінням Держгеокадастру у Харківській області відділ у м. Харкові. У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено (а.с.166-170). Відповідно до ч.4\~ст.82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Таким чином вищевказані обставини доказуванню не підлягають. Аналіз зазначених рішень дає підстави дійти висновку про те, що після набуття права власності на нежитлові приміщення «К-1» та літера «М-1», розташовані по [ADDRESS] , у відповідача [PERSON] виникло право користування земельною ділянкою з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023, на якій розташовані відповідні приміщення, а також виник обов`язок належно оформити правовідносини щодо користування земельною ділянкою (укласти відповідний договір та оформити речові права на земельну ділянку), а також обов`язок сплачувати за користування земельною ділянкою, на якій розміщено майно. Щодо заперечень представника відповідача, що саме [PERSON] повинен сплачувати кошти за користування земельною ділянкою з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023, так як згідно листа Міністерства юстиції від 04.02.2023 №13319/2153-9-23/8.4.4 факт припинення правовідносин оренди землі засвідчується саме державною реєстрацією в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, суд приходить до наступного висновку. Так,\~15.09.2003\~між ХМО\~та [PERSON] \~укладено договір\~оренди земельної\~ділянкиз кадастровим номером 6310137200:01:019:0023\~по [ADDRESS] , строком до 01.03.2013 для обслуговування нежитлових будівель. Вказана інформація відображена в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно. Згідно п.5 ч.1 ст.26 ЗУ «Про оренду землі» в редакції на час укладання договору оренди, договір оренди земельної ділянки припиняється у разі закінчення терміну, на який було укладено. Тобто, договір оренди земельної ділянкиз кадастровим номером 6310137200:01:019:0023\~по [ADDRESS] від 15.09.2003, укладений між ХМО та [PERSON] , припинив свою дію 02.03.2013 у зв`язку з закінченням строку, на який його було укладено. А зазначена земельна ділянка була повернута до земель запасу 27.09.2016, а не з моменту внесення до Державного реєстру речових прав запису про припинення іншого речового права 12.10.2020. Таким чином, відповідач [PERSON] за період з 01.01.2020 по 03.02.2021 користувався зазначеною земельною ділянкою без оформлення належним чином, тобто без достатньої правової підстави. З матеріалів справи вбачається, що саме відповідач [PERSON] користувався вказаним нерухомим майном по [ADDRESS] за період з 01.01.2020 по 03.02.2021, а отже використовував спірну земельну ділянку з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023\~без виникнення права власності/користування та без державної реєстрації цих прав відповідно до\~статті 125 ЗК України, за відсутності оформленого згідно з вимогами чинного законодавства права користування нею, не сплачуючи коштів за її використання, тому суд вважає, що [PERSON] був фактичним користувачем спірної земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок позивача - власника земельної ділянки зберіг у себе кошти, які мав сплатити за користування нею, тому зобов`язаний повернути ці кошти власникові земельної ділянки на підставі положень частини першої\~статті 1212 ЦК України. Згідно наданого Харківською міською радою розрахунку, розмір збитків за користування [PERSON] земельною ділянкою з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023 заадресою: [ADDRESS] , становить: з 01 січня 2020 року по 03 лютого 2021 року\~751\~344,10 грн. Суд вважає, що вказаний розрахунок здійснений з урахуванням відомостей про нормативну грошову оцінку земель, цільового призначення, коефіцієнтів індексації нормативної грошової оцінки земель, коефіцієнту функціонального використання земель. Матеріали справи не містять належних та допустимих доказів спростування відповідачем, наданого позивачем розрахунку недоотриманого доходу. Заперечуючи проти позову відповідач у порушення вимог статей\~10,\~81 ЦПК України\~доказів не надав. Виходячи із принципів диспозитивності у цивільному процесі та встановлених обставин у справі, суд вважає, що відповідачем не спростовані докази, надані позивачем щодо розміру фактичного користування земельною ділянкою у спірний період та про обґрунтованість наведеного позивачем розрахунку неотриманого доходу від фактичного користування відповідачем вказаною земельною ділянкою. Частиною першою, другою\~статті 89 ЦПК України\~передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Поряд з цим, відповідно до ст.ст.12,81\~ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Свобода в наданні сторонами суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, відноситься до основної засади судочинства відповідно (п. 3 ч. 1ст. 129 Конституції України). Згідно\~ст.\~13\~ЦПК України суд розглядає справу в межах заявлених позовних вимог, на підставі доказів, поданих учасниками і витребуваних судом, позивачі розпоряджаються своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 6 ст. 81 ЦПК України). Відповідно до статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами, як письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів, показаннями свідків. Згідно з ч. 1 ст.\~77, ч. 2 ст.\~78, ст.\~79 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Таким чином, надання доказів, які мають бути належними, допустимими та достовірними з метою підтвердження своїх вимог та заперечень є процесуальним обов`язком сторін у справі. У відповідності до частини другої статті 83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Пунктом 4 ст.\~12\~ЦПК України передбачено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. З огляду на викладене вище, розглядаючи справу в межах заявлених позовних вимог та підстав позову, наданих стороною позивача доказів, та оцінивши наявні у справі докази на предмет їх належності, достовірності та достатності, аналізуючи встановлені у справі обставини, суд приходить до висновку, що звертаючись до суду з цим позовом, Харківська міська рада обґрунтовувала свої позовні вимоги належним чином та приходить до висновку, що позовні вимоги Харківської міської ради до [PERSON] \~про стягнення безпідставно набутих коштів у розмірі 751\~344,10 грн. за використання земельної ділянки з кадастровим номером 6310137200:01:019:0023 за адресою: [ADDRESS] , за період з 01 січня 2020 року по 03 лютого 2021 року\~підлягають задоволенню. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити суду, та відмінності, які існують в державах учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень (Проніна проти України, № 63566/00, пр. 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 р.). Крім того, представник позивача при поданні уточненої позовної заяви, просив повернути надмірно сплачений судовий збір при зверненні до суду з даним позовом в сумі 4\~796,69 грн. Згідно\~ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік»\~та згідно з пунктом 1 першого розділу частини другої\~статті 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2024 року. За подання позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка на день подання заяви до суду сума судового збору становить 3028 гривень. Відповідно до ч.2 ст.133\~ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Встановлено, що при зверненні до суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати, позивачем сплачено судовий збір в сумі 16\~066,85 грн., вираховуючи з суми позовних вимог у розмірі 1\~071\~123,25 грн., що підтверджується платіжною інструкцією № 74 від 07.02.2024 (а.с.10). Відповідно до частини другої статті 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Згідно положень п.1 ч.1\~ст.7 Закону України «Про судовий збір»\~сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом. У зв`язку зі зменшенням ХМР суми позову до 751\~344,10 грн., судовий збір, що підлягає сплаті становить 11\~270,16 грн. Таким чином, з урахуванням суми зменшених позовних вимог, ХМР надміру сплачено судовий збір складає 4\~796,69 грн. З урахуванням викладеного, суд дійшов до висновку, що позивачем було сплачено судовий збір у більшому розмірі, ніж встановлено законом, у зв`язку з чим різниця між сплаченою сумою судового збору та сумою, яка підлягала сплаті, а саме 16\~066,85 грн. - 11\~270,16 грн. = 4\~796,69 грн., підлягає поверненню позивачу на підставі п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір». Беручи до\~уваги,\~що суд\~дійшов до\~переконання про\~ задоволення\~позовних вимог,\~а тому,\~з огляду\~на положення\~ст.\~141\~ЦПК України,\~з відповідача\~на користь\~позивача слід\~стягнути судові\~витрати,\~пов`язані\~зі сплатою\~судового збору,\~у розмірі\~11\~270,16 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved