Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-08 00:00:00

Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог, позиції сторін 17.06.2024\~року керівник\~Шепетівської окружної\~прокуратури в\~інтересах держави в особі Михайлюцької сільської ради Шепетівського району Хмельницької області звернувся до суду з позовом до [PERSON] , ТОВ «Агросад-2016», за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, [PERSON] про витребування земельної ділянки. В обґрунтування позову посилається на те, що розпорядженням Шепетівської районної державної адміністрації від 06.03.2008 року № 75/2008-р утворено комісію з обстеження земель у натурі (на місцевості) та підготовки висновків про доцільність їх консервації. Розпорядженням Шепетівської районної державної адміністрації № 325/2010-р від 30.08.2010 року затверджено оновлений склад комісії по визначенню малопродуктивних та деградованих земель, які підлягають консервації, за результатами роботи якої, в тому числі, 31.08.2010 року складено акт про обстеження деградованих та малопродуктивних земель на території Михайлюцької сільської ради Шепетівського району Хмельницької області. Розпорядженням № 293/2010-р від 05.08.2010 року надано дозвіл ДП «Хмельницький науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» на розробку проекту землеустрою щодо консервації деградованих та малопродуктивних земель державної власності (шляхом заліснення) на території Михайлюцької сільської ради Шепетівського району. На виконання вказаного розпорядження ДП «Хмельницький науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» виготовлено Проект землеустрою щодо консервації деградованих і малопродуктивних земель на території Шепетівського району. В подальшому вказаний проект погоджено висновком від 16.09.2010 року № 01.17/4303, виданим Відділом Держкомзему у Шепетівському районі та висновком державної експертизи землевпорядної документації № 640 від 24.09.2010 року. Надалі розпорядженням голови Шепетівської районної державної адміністрації № 404/2010-р від 29.10.2010 року затверджено проект консервації деградованих і малопродуктивних земель на території Михайлюцької сільської ради Шепетівського району Хмельницької області, площею 40 га. Зазначена вище консервація земель проведена відповідно до Порядку консервації земель, діючого на той час, та затвердженого наказом Держкомзему України № 175 від 17.10.2002 року. На виконання п. 6 зазначеного Порядку, розпорядженням Шепетівської РДА № 325/2010-р від 30.08.2010 року «Про внесення змін до розпорядження заступника голови районної державної адміністрації від 06.03.2008 № 75/2008-р» затверджено склад комісії з обстеження земель у натурі (на місцевості) та підготовки висновків про доцільність їх консервації. 31.08.2010 року складено акт обстеження деградованих і малопродуктивних земель, відповідно до якого: «на основі аналізу ґрунтового покриву, показників рельєфу та даних агрохімічного дослідження, а також польового (рекогносцировочного) обстеження деградованих та малопродуктивних земель державної власності і враховуючи низький економічний стан використання цих земель за останні п`ять років комісія вважає за доцільне вилучити з активного господарського обігу на території Михайлюцької сільської ради - 40 га, в тому пасовищ - 40 га та здійснити їх консервацію шляхом заліснення. В подальшому, наказом Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області № 22-19226-СГ від 26.07.2016 року «Про надання дозволу на розроблення технічної документації із землеустрою» надано дозвіл [PERSON] на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, орієнтовною площею 2 га із цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства. На підставі зазначеного вище наказу розроблено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки, який затверджено наказом Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області № 22-23632-СГ від 12.09.2016 року. Зазначеним наказом надано у власність [PERSON] земельну ділянку, площею 2 га, з кадастровим номером 6825584600:07:051:0217 для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення державної власності, яка розташована за межами населених пунктів Михайлюцької сільської ради Шепетівського району Хмельницької області. Згодом, [PERSON] вказану земельну ділянку продав [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу № 2347 від 20.10.2016 року. Надалі [PERSON] здійснено об`єднання вказаної земельної ділянки з іншими земельними ділянками, новоствореній земельній ділянці площею 6 га присвоєно новий кадастровий номер 6825584600:07:051:0253, за яким її 11.04.2018 року зареєстровано в Державному земельному кадастрі. Водночас встановлено, що передача у власність земельної ділянки [PERSON] здійснена з порушенням земельного законодавства, оскільки розпорядженням Шепетівської РДА № 404/2010-р від 29.10.2010 року затверджено проект консервації деградованих та малопродуктивних земель на території Шепетівського району, який розроблено на замовлення Головного управління Держкомзему у Хмельницькій області. Зокрема, із активного господарського обігу вилучено 40 га сільськогосподарських угідь (пасовища), які розташовані на території Михайлюцької сільської ради з метою здійснення їх консервації шляхом заліснення. За наявності прямої заборони зміни цільового призначення земельної ділянки та використання для цілей, не пов`язаних із консервацією, Головним Управлінням Держгеокадастру у Хмельницькій області, на підставі наказу, затверджено документацію із землеустрою та надано [PERSON] у приватну власність земельну ділянку на території Михайлюцької сільської ради, яка знаходяться в межах земель, які підлягають консервації шляхом заліснення. Термін консервації - постійний. В межах досудового розслідування кримінального провадження №42022242250000062 від 15.09.2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 366 КК України, постановою слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області Ковальчука А.В. від 22.12.2022 року залучено спеціалістів Хмельницької регіональної філії ДП «Центр Державного земельного кадастру» з метою підтвердження факту перебування спірної земельної ділянки в межах земельної ділянки, яка відведена для консервації шляхом заліснення відповідно до проекту консервації деградованих та малопродуктивних земель на території Шепетівського району, затвердженого розпорядженням Шепетівської РДА № 404/2010-р від 29.10.2010 року. На виконання вказаної постанови, посадовою особою ДП «Центр Державного земельного кадастру» Хмельницької регіональної філії інженером-землевпорядником [PERSON] проведено відповідну накладку та виготовлено збірний кадастровий план. Відповідно до збірного кадастрового плану земельна ділянка з кадастровим номером 6825584600:07:051:0217 частково накладається на межі земель, які підлягають консервації шляхом заліснення. Площа накладення становить 1,3110 га. В силу Закону України «Про охорону земель» (в редакції від 27.06.2015 року, діючій на момент передачі спірної земельної ділянки у приватну власність), консервація земель - припинення господарського використання на визначений термін та залуження або залісення деградованих і малопродуктивних земель, господарське використання яких є екологічно та економічно неефективним, а також техногенно-забруднених земельних ділянок, на яких неможливо одержувати екологічно чисту продукцію, а перебування людей на цих земельних ділянках є небезпечним для їх здоров`я. Відповідно до п. 20 Порядку консервації земель, затвердженого Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 26.04.2013 року №283 (чинним на момент передачі земельної ділянки у приватну власність), на час проведення консервації земель забороняється зміна цільового призначення земельної ділянки та ведення будь-якої діяльності, крім передбаченої проектами консервації земель, тобто для заліснення. З огляду на викладене, наказ Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області № 22-23632-СГ від 12.09.2016 року вичерпав свою дію фактом його виконання шляхом реєстрації за [PERSON] в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно права власності на земельну ділянку площею 2 га з кадастровим номером 6825584600:07:051:0217. 29.12.2022 року керівником Шепетівської окружною прокуратури пред`явлено позов в інтересах держави в особі Михайлюцької сільської ради до Головного Управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, [PERSON] , [PERSON] про визнання недійсним наказу, витребування земельної ділянки. Під час підготовчого судового засідання з`ясувалось, що [INFO] відповідач [PERSON] помер. Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 10.04.2023 року, залишеною без змін постановою Хмельницького апеляційного суду від 08.06.2023 року (в частині закриття провадження щодо вимог до [PERSON] ) та Постановою Верховного суду від 12.01.2024 року провадження в справі за позовом керівника Шепетівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Михайлюцької сільської ради Шепетівського району Хмельницької області до Головного Управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, [PERSON] , [PERSON] про визнання недійсним наказу та витребування земельної ділянки в частині позовних вимог до [PERSON] закрито на підставі п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України. Рішенням Шепетівського міськрайонного суду від 20.03.2024 року у задоволенні позову керівника Шепетівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Михайлюцької сільської ради Шепетівського району до Головного Управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, [PERSON] про визнання наказу Головного Управління Держгеокадастру від 12.09.2016 № 22-23632-СГ незаконним (недійсним) - відмовлено у зв`язку із неналежним способом захисту. Враховуючи, що [PERSON] [INFO] помер, а згідно свідоцтва про право на спадщину за законом спадкоємцем об`єднаної земельної ділянки з кадастровим номером 6825584600:07:051:0253 є [PERSON] , земельна ділянка підлягає витребуванню у його правонаступника [PERSON] . Факт об`єднання [PERSON] земельних ділянок, у результаті якого земельна ділянка, площею 2 га, із кадастровим номером 6825584600:07:051:0217 увійшла до складу новоутвореної земельної ділянки з кадастровим номером 6825584600:07:051:0253, площею 6 га, не перешкоджає витребуванню земельної ділянки в тих же координатах, межах та конфігурації, що і земельна ділянка з кадастровим номером 6825584600:07:051:0217. На даний час об`єднана земельна ділянка перебуває в оренді ТОВ «Агросад-2016» на підставі договору від 11.09.2018 року та додаткової угоди від 27.07.2022 року, згідно даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно Враховуючи те, що земельна ділянка з кадастровим номером 6825584600:07:051:0217 площею 2 га з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, що розташована за межами населених пунктів, перебуває в межах Михайлюцької територіальної громади, то власником земель сільськогосподарського призначення за межами населених пунктів с. Михайлючка на даний час є Михайлюцька об`єднана територіальна громада в особі Михайлюцької сільської ради, в інтересах якої прокурором спрямовано даний позов. На підставі вищевикладеного, просить суд витребувати у відповідачів [PERSON] та ТОВ «Агросад-2016» на користь Михайлюцької сільської ради Шепетівського району Хмельницької області земельну ділянку площею 1,3110 га в тих же координатах, межах та конфігурації, що визначено у збірному кадастровому плані, виготовленому на виконання постанови слідчого у кримінальному провадженні №42022242250000062 від 15.09.2022 року, яка розміщена в межах земельної ділянки з кадастровим номером 6825584600:07:051:0217; стягнути з відповідачів [PERSON] та ТОВ «Агросад-2016» на користь Хмельницької обласної прокуратури сплачений судовий збір в розмірі 3028 грн Прокурор Облог Р.А. в судовому засіданні позов підтримала з підстав, викладених у ньому, просила його задовольнити. Представник позивача Михайлюцької сільської ради Шепетівського району Хмельницької області у судове засідання не з`явився, сільський голова [PERSON] надіслав заяву, в якій просив розгляд справи проводити у відсутності представника сільської ради. Позиція відповідача, третіх осіб Відповідач [PERSON] та його представник [PERSON] у судове засідання не з`явились. Адвокат Савченко О.В. в системі «Електронний суд» подала заяву, у якій позов не визнала, посилаючись на те, що прокурором не доведено факту порушення прав держави в особі Михайлюцької сільської ради зі сторони відповідача [PERSON] , що є підставою для відмови у задоволенні позовної заяви. Зазначає, що прокурором жодним належним та допустимим доказом не доведено відповідний факт накладення спірної земельної ділянки на межі земель, які підлягають консервації шляхом заліснення, що свідчить про невмотивованість та необґрунтованість вимоги про витребування у відповідача належної йому на праві власності земельної ділянки. Звертає увагу суду, що відсутні правові підстави для її витребування у добросовісного набувача та на відсутність у прокуратури законних підстав для представництва інтересів держави, недоведеність нездійснення або неналежного здійснення захисту інтересів держави в спірних правовідносинах суб`єктом владних повноважень, що свідчить про пред`явлення позову особою, яка не має процесуальної дієздатності, а тому він має бути залишений без розгляду. Просила розгляд справи провести у її та відповідача відсутність і у задоволенні позову відмовити, з підстав викладених у даній заяві. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів Головного управління Дежгеокадастру у Хмельницькій області в судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів [PERSON] в судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 22.10.2024 року відкрито провадження по даній справі. Заочним рішенням Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 19.06.2024 року позов задоволено в повному обсязі. Ухвалою Шепетівського\~міськрайонного суду\~Хмельницької області\~від 11.02.2025\~року заочне\~рішення Шепетівського\~міськрайонного суду\~Хмельницької області\~від 22.10.2024\~року скасовано,\~справу призначено\~до розгляду\~в загальному\~позовному провадженні\~у підготовчому\~засіданні о\~10\~год 00\~хв 10.03.2025\~року. Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 10.03.2025 року провадження в цивільній справі за позовом керівника Шепетівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Михайлюцької сільської ради Шепетівського району Хмельницької області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агросад-2016» про витребування земельної ділянки закрито на підставі п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України; закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті на 10 год 00 хв 09.04.2025 року. Виклад встановлених судом обставин, зміст спірних правовідносин та докази на їх підтвердження Між сторонами виникли правовідносини щодо законності набуття у власність земельної ділянки, які регулюються нормами Земельного кодексу України. Судом встановлено, що розпорядженням Шепетівської РДА №293/2010-р від 05.08.2010 року надано дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо консервації малопродуктивних, деградованих і непридатних для сільськогосподарського використання земель (шляхом заліснення) Державному підприємству «Хмельницький науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» на території Михайлюцької сільської ради орієнтовною площею 40,00 га. Розпорядженням Шепетівської РДА № 404/2010-р від 29.10.2010 року затверджено проект консервації деградованих та малопродуктивних земель на території Михайлюцької сільської ради площею 40,00 га, який розроблено на замовлення Головного управління Держкомзему у Хмельницькій області. Зокрема, із активного господарського обігу вилучено 40 га сільськогосподарських угідь (пасовища), які розташовані на території Михайлюцької сільської ради з метою здійснення їх консервації шляхом заліснення. В розробленому ДП «Хмельницький науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» проекті землеустрою щодо консервації деградованих і малопродуктивних земель на території Шепетівського району наведені основні характеристики, показники та причини віднесення обстежених земель до малопродуктивних і деградованих земель. 07.09.2016 року відповідач [PERSON] звернувся до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області із заявою про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності площею 2 га за межами населених пунктів Михайлюцької сільської ради Шепетівського району Хмельницької області та передання її безоплатно у власність для ведення особистого селянського господарства. Наказом Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області № 22-23632-СГ від 12.09.2016 року затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для ведення особистого селянського господарства та надано у власність [PERSON] земельну ділянку площею 2 га з кадастровим номером 6825584600:07:051:0217 із земель сільськогосподарського призначення державної власності, яка розташована за межами населених пунктів Михайлюцької сільської ради Шепетівського району Хмельницької області. З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №373788180 від 11.04.2024 року вбачається, що на підставі вищевказаного наказу від 26.09.2016 року зареєстровано право власності [PERSON] на земельну ділянку кадастровий номер 6825584600:07:051:0217 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1037513068255). Відповідно до договору купівлі-продажу земельної ділянки №2347 від 20.10.2016 року земельна ділянка відчужена [PERSON] на користь [PERSON] і право власності на зазначену земельну ділянку зареєстровано за останнім 11.04.2018 року. Надалі, земельна ділянка кадастровий номер 6825584600:07:051:0217 увійшла до складу новоутвореної земельної ділянки кадастровий номер 6825584600:07:051:0253, площею 6 га, а 19.04.2018 року, на підставі рішення державного реєстратора Олешинської сільської ради Хмельницького району, право власності на новоутворену земельну ділянку зареєстровано за [PERSON] , що слідує із інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №370705365 від 20.03.2024 року. В межах досудового розслідування кримінального провадження №42022242250000062 від 15.09.2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 366 КК України, постановою слідчого Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області від 22.12.2022 року залучено спеціалістів Хмельницької регіональної філії ДП «Центр Державного земельного кадастру» з метою підтвердження факту перебування спірної земельної ділянки в межах земельної ділянки, яка відведена для консервації шляхом заліснення відповідно до проекту консервації деградованих та малопродуктивних земель на території Шепетівського району, затвердженого Розпорядженням Шепетівської РДА № 404/2010-р від 29.10.2010 року. На виконання вказаної постанови посадовою особою ДП «Центр Державного земельного кадастру» Хмельницької регіональної філії інженером-землевпорядником [PERSON] (кваліфікаційний сертифікат інженера-землевпорядника №014836 від 25.12.2021 року) проведено відповідну накладку та виготовлено збірний кадастровий план. Таким чином на момент прийняття Головним управлінням Держгеокадастру у Хмельницькій області наказу № 22-23632СГ від 12.09.2016 року про передачу у власність [PERSON] вказаної земельної ділянки з кадастровим номером 6825584600:07:051:0217, вона знаходилась в межах малопродуктивних деградованих земель на території Михайлюцької сільської ради, яку було вилучено з сільськогосподарського обороту та підлягала консервації шляхом заліснення. Відповідно до збірного кадастрового плану земельна ділянка з кадастровим номером 6825584600:07:051:0217 частково накладається на межі земель, які підлягають консервації шляхом заліснення в розмірі 1,3110 га. Згідно даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно об`єднана земельна ділянка перебуває в оренді в ТОВ «Агросад-2016» на підставі договору від 11.09.2018 року та додаткової угоди від 27.07.2022 року. \~ \~ \~ \~Листами Шепетівської окружної прокуратури №54-9334 від 30.11.2022 року, № 54/1779 від 27.02.2024 року, адресованими Михайлюцькій сільській раді Шепетівського району Хмельницької області, прокуратура проінформувала Михайлюцьку сільську раду про зазначені вище виявленні порушення вимог земельного законодавства в частині надання у власність для ведення особистого селянського господарства законсервованих земельних ділянок та запропоновано останнім вжити заходів, у тому числі в судовому порядку, спрямованих на повернення зазначеної вище земельної ділянки у комунальну власність. \~ \~ \~ \~Згідно листів Михайлюцької сільської ради Шепетівського району Хмельницької області № 01-20/654 від 08.12.2022 року, № 02-20/230 від 07.03.2024 року, Михайлюцька сільська рада повідомляє Шепетівську окружну прокуратуру про те, що нею заходи представницького характеру не вживалися, до суду із відповідним позовом про повернення у комунальну власність вказаної земельної ділянки не зверталась і звертатись не буде, просить Шепетівську окружну прокуратуру бути уповноваженим представником в здійсненні відповідних функцій по даному питанні в суді. 29.12.2022 року керівником Шепетівської окружної прокуратури до Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області пред`явлено позов в інтересах держави в особі Михайлюцької сільської ради до Головного Управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, [PERSON] , [PERSON] про визнання недійсним наказу, витребування земельної ділянки. \~ \~ \~ \~Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 30.01.2023 року Хмельницьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Хмельницькому районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Мінстерства юстиції (м.Київ), [PERSON] помер [INFO] в м. Хмельницький. \~ \~ \~ \~Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом № 1919 від 26.09.2023 року спадкоємцем об`єднаної земельної ділянки з кадастровим номером 6825584600:07:051:0253 є [PERSON] . Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 10.04.2023 року, залишеною без змін постановою Хмельницького апеляційного суду від 08.06.2023 року (в частині закриття провадження щодо вимог до [PERSON] ) та Постановою Верховного Суду від 12.01.2024 року провадження в справі за позовом керівника Шепетівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Михайлюцької сільської ради Шепетівського району Хмельницької області до Головного Управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, [PERSON] , [PERSON] про визнання недійсним наказу та витребування земельної ділянки в частині позовних вимог до [PERSON] закрито на підставі п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України. Рішенням Шепетівського міськрайонного суду від 20.03.2024 року у задоволенні позову керівника Шепетівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Михайлюцької сільської ради Шепетівського району до Головного Управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, [PERSON] про визнання наказу Головного Управління Держгеокадастру від 12.09.2016 року № 22-23632-СГ незаконним (недійсним) - відмовлено у зв`язку із неналежним способом захисту. \~ \~ \~ \~Вказані обставини підтверджуються дослідженими під час судового розгляду доказами: інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна по земельній ділянці №373788180 від 11.04.2024 року; інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №373788755 від 11.04.2024 року; інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №370705365 від 20.03.2024 року; \~ \~ \~ \~ копією запиту Шепетівської окружної прокуратури № 54-7951 вих-22 від 10.10.2022 року; копією інформації управління надання адміністративних послуг Головного Управління Держгеокадастру у Хмельницькій області № 1247/421-22 від 24.10.2022 року; копією інформації Головного Управління Держгеокадастру у Хмельницькій області № 10-22-0.333-2323/2/22 від 26.10.2022 року; копією витягу №НВ-6806357372018 від 11.04.2018 року з Державного земельного кадастру про земельну ділянку з кадастровим номером 6825584600:07:051:0253; копією заяви [PERSON] від 01.09.2016 року; копією наказу Головного Управління Держгеокадастру у Хмельницькій області № 22-23632-СГ від 12.09.2016 року; копією запиту Шепетівської окружної прокуратури № 54-9363 вих-22 від 30.11.2022 року; копією запиту Шепетівської окружної прокуратури № 54-1779 вих-24 від 27.02.2024 року; копією інформації Головного Управління Держгеокадастру у Хмельницькій області № 10-22-0.504-2808/2-22 від 12.12.2022 року; копією Проекту землеустрою щодо консервації деградованих і малопродуктивних земель на території Шепетівського району Хмельницької області; копією запиту Шепетівської окружної прокуратури № 54-8816 вих-22 від 10.11.2022 року; копією інформації управління надання адміністративних послуг Головного Управління Держгеокадастру у Хмельницькій області № 3305/281-22 від 15.11.2022 року; копією технічної документації щодо об`єднання земельних ділянок [PERSON] ; копією запиту Шепетівської окружної прокуратури № 54-9620 вих-22 від 09.12.2022 року; копією інформації управління надання адміністративних послуг Головного Управління Держгеокадастру у Хмельницькій області № 3585/281-22 від 14.12.2022 року; копією проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність зі зміною виду цільового призначення в межах категорії земель з основним цільовим призначенням - землі сільськогосподарського призначення з «для ведення фермерського господарства - землі сільськогосподарського призначення» на «для ведення особистого селянського господарства - землі сільськогосподарського призначення» за межами населених пунктів Михайлюцької сільської ради Шепетівського району Хмельницької області, у тому числі [PERSON] ; копією інформації Михайлюцької сільської ради № 01-20/654 від 08.12.2022 року; копією інформації Михайлюцької сільської ради № 02-20/230 від 07.03.2024 року; копією запиту Шепетівської окружної прокуратури № 54-9367 вих-22 від 30.11.2022 року; копією інформації Ярмолинецької сільської ради № 2260 від 08.12.2022 року; копією супровідного листа від 26.12.2022 року про надання копій матеріалів кримінального провадження №42022242250000062 від 15.09.2022 року; копією витягу з ЄРДР щодо реєстрації кримінального провадження № 42022242250000062; копією повідомлення Управління Служби безпеки України у Хмельницькій області № 72/5/2/202/7342 від 12.09.2022 року; копією супровідного листа № 21557/121/124/02-2022 від 22.12.2022 року; копією постанови слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області Ковальчука А.В. від 22.12.2022 року про залучення спеціалістів Хмельницької регіональної філії ДП «Центр Державного земельного кадастру» Хмельницької регіональної філії; копією свідоцтва про право на спадщину; копією листа ДП «Центр Державного земельного кадастру» Хмельницької регіональної філії № 1/80 від 23.12.2022 року та іншими матеріалами справи. Застосовані норми права Відповідно до ч. 2\~ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені\~Конституцією\~та законами України. Конституцією України\~(статті 13, 14) визначено, що земля є об`єктом права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією\~Конституцією. Земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Право власності на землю набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до Закону. Відповідно до ч. ч. 2, 3\~ст. 78 Земельного кодексу України\~(далі\~ЗК України) право власності на землю набувається та реалізується на підставі\~Конституції України, цього Кодексу, а також інших законів, що видаються відповідно до них. Земля в Україні може перебувати у приватній, комунальній та державній власності.\~Статтею 80 ЗК України\~встановлено, що самостійними суб`єктами права власності на землю є, зокрема, держава, яка реалізує це право через відповідні органи державної влади, на землі державної власності. Згідно зі статтями\~83,\~84 ЗК України, комунальною власністю є землі, які належать на праві власності територіальним громадам сіл, селищ, міст, в державній власності перебувають усі землі України, крім земель комунальної та приватної власності. Згідно із ч. 1\~ст. 116 ЗК України, громадяни та юридичні особи набувають право власності та право користування земельними ділянками із земель державної та комунальної власності за рішеннями органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону. Відповідно до ч. 4\~ст. 122 ЗК України, центральний орган виконавчої влади з питань земельних ресурсів у галузі земельних відносин та його територіальні органи передають земельні ділянки сільськогосподарського призначення державної власності, крім випадків, визначених частиною восьмою цієї статті, у власність або у користування для всіх потреб. Відповідно до п. «д» ч. 1\~ст. 164 ЗК України, охорона земель включає консервацію деградованих і малопродуктивних сільськогосподарських угідь. Згідно ч. 2 ст.\~171, ст.\~172 ЗК України\~(в редакції від 12.10.2010 року чинній на момент винесення розпорядження Шепетівської РДА № 404/2010-р від 29.10.2010 року, яким затверджено проект консервації) до малопродуктивних земель відносяться сільськогосподарські угіддя, ґрунти яких характеризуються негативними природними властивостями, низькою родючістю, а їх господарське використання за призначенням є економічно неефективним. Консервації підлягають деградовані і малопродуктивні землі, господарське використання яких є екологічно небезпечним та економічно неефективним. Консервації підлягають також техногенно-забруднені земельні ділянки, на яких неможливо одержати екологічно чисту продукцію, а перебування людей на цих земельних ділянках є небезпечним для їх здоров`я. Консервація земель здійснюється шляхом припинення їх господарського використання на визначений термін та залуження або заліснення. Консервація земель здійснюється за рішеннями органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування на підставі договорів з власниками земельних ділянок. Порядок консервації земель встановлюється законодавством України. Аналогічні норми закріплено в\~ст. 51 Закону України «Про охорону земель»\~(в редакції чинній на момент винесення розпорядження Шепетівської РДА № 404/2010-р від 29.10.2010 року). В силу п. 14 абз. 2 ч. 1\~ст. 1 Закону України «Про охорону земель»\~(в редакції від 27.06.2015 року, діючій на момент передачі спірної земельної ділянки у приватну власність), консервація земель - припинення господарського використання на визначений термін та залуження або залісення деградованих і малопродуктивних земель, господарське використання яких є екологічно та економічно неефективним, а також техногенно забруднених земельних ділянок, на яких неможливо одержувати екологічно чисту продукцію, а перебування людей на цих земельних ділянках є небезпечним для їх здоров`я. Відповідно до п. 20 Порядку консервації земель, затвердженого\~наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 26.04.2013 року № 283\~(чинним на момент передачі земельної ділянки у приватну власність), на час проведення консервації земель забороняється зміна цільового призначення земельної ділянки та ведення будь-якої діяльності, крім передбаченої проектами консервації земель, тобто для заліснення. Відповідно до\~ст. 387 ЦК України\~власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним. За змістом ч. 1\~ст. 330 ЦК України\~якщо майно відчужене особою, яка не мала на це права, добросовісний набувач набуває право власності на нього, якщо відповідно до\~ст. 388 цього Кодексу\~майно не може бути витребуване у нього. Відповідно до п. 3 ч. 1\~ст. 388 ЦК України\~якщо майно за відплатним договором придбане у особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав іне міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом. Мотиви та висновки суду Заслухавши вступне слово прокурора, з`ясувавши позицію представника відповідача, викладену у письмовій заяві, дослідивши письмові докази, суд дійшов висновку позов задовольнити з наступних підстав. Згідно з частиною першою\~статті 16 ЦК України, частиною першою\~статті 4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Вирішуючи спір по суті, суд враховує висновки збірного кадастрового плану, надані посадовою особою ДП «Центр Державного земельного кадастру» Хмельницької регіональної філії інженером-землевпорядником [PERSON] (кваліфікаційний сертифікат інженера-землевпорядника № 014836 від 25.12.2021 року) про те, що земельна ділянка з кадастровим номером 6825584600:07:051:0217 в розмірі 2 га, накладається на межі земель, які підлягають консервації шляхом заліснення в розмірі 1,3110 га, незважаючи на те, що дослідження проведені у кримінальному провадженні, оскільки вони містять інформацію щодо предмета доказування у даній справі, а в матеріалах справи відсутні докази на їх спростування. Крім того, чинне процесуальне законодавство не встановлює заборону щодо можливості використання під час розгляду справи доказів, отриманих в межах інших проваджень. Достовірність і достатність таких доказів оцінюється судом з урахуванням обставин конкретної справи. Відповідно до проекту землеустрою консервації деградованих і малопродуктивних земель на території Михайлюцької сільської ради, затвердженого розпорядженням Шепетівської РДА № 404/2010-р від 29.10.2010, термін консервації земель визначений як «постійний». За наявності збірного кадастрового плану, що відповідно до статей\~77,\~79 ЦПК України\~є належним та достовірним доказом у цій справі, суд вважає, що на час винесення наказу ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області № 22-23632СГ від 12.09.2016 року про передачу [PERSON] у власність земельної ділянки кадастровий номер 6825584600:07:051:0217, ця земельна ділянка відносилась до малопродуктивних деградованих земель державного фонду на території Михайлюцької сільської ради та підлягала консервації шляхом заліснення, а тому зазначений наказ є незаконним. Ефективним способом захисту права власності (речового права) вважається вимога про витребування земельної ділянки з незаконного володіння (віндикаційний позов) в порядку\~статті 387 ЦК України. На цьому, зокрема наголошено у пункті 56 постанови Великої Палати Верховного Суду від 23 листопада 2021 року у справі № 359/3373/16-ц, провадження № 14-2цс21. Велика Палата Верховного Суду в постанові по справі № 359/3373/16-ц від 23 листопада 2021 року (п.п. 148-151) вказала, що власник з дотриманням вимог\~статті 388 ЦК України\~може витребувати належне йому майно від особи, яка є останнім його набувачем, незалежно від того, скільки разів це майно було відчужене до того, як воно потрапило у володіння останнього набувача. Для такого витребування оспорювання рішень органів державної влади чи місцевого самоврядування, ланцюга договорів, інших правочинів щодо спірного майна і документів, що посвідчують відповідне право, не є ефективним способом захисту права власника. У тих випадках, коли має бути застосована вимога про витребування майна з чужого незаконного володіння, вимога власника про визнання права власності чи інші його вимоги, спрямовані на уникнення застосування приписів статей\~387\~і\~388 ЦК України, є неефективними. Такі правові висновки сформульовані, зокрема в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22 січня 2020 року у справі № 910/1809/18, від 22 червня 2021 року у справі № 200/606/18, від 14 листопада 2018 року у справі № 183/1617/16, від 21 серпня 2019 року у справі № 911/3681/17, від 11 лютого 2020 року у справі № 922/614/19. Виходячи з обставин справи, належним способом захисту прав позивача є вимога про витребування майна із чужого незаконного володіння, якщо позивач був позбавлений права володіння (користування) земельною ділянкою. Частинами першою, четвертою статті 41 Конституції України закріплено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Положення цього конституційного принципу кореспондуються із нормами статей 317, 319, 321 ЦК України, згідно яких власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Відповідно до статті 387 ЦК України власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним. За змістом частини першої статті 330 ЦК України якщо майно відчужене особою, яка не мала на це права, добросовісний набувач набуває право власності на нього, якщо відповідно до статті 388 цього Кодексу майно не може бути витребуване у нього. В силу частини першої статті 388 ЦК України якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно: було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння; вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом. Аналіз указаних норм права дає підстави для висновку, що право власності є абсолютним правом, яке включає право володіння, користування та розпорядження майном. Таке право є непорушним. Ніхто не може бути позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні, крім випадків, передбачених законом. Одним із таких способів захисту порушеного права є вимога власника про витребування належного йому майна з чужого незаконного володіння (віндикаційний позов). Предметом віндикаційного позову є вимога власника, який не є фактичним володільцем індивідуально-визначеного майна, до особи, яка незаконно фактично володіє цим майном, про повернення його з чужого незаконного володіння. Випадки витребування майна власником від добросовісного набувача обмежені й можливі за умови, що майно вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно, поза її волею. При цьому між власником і володільцем майна (добросовісним набувачем) не повинно існувати жодних юридичних відносин. Відповідно до ч. 6 ст. 186-1 ЗК України, підставою для відмови у погодженні проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки може бути лише невідповідність його положень вимогам законів та прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, документації із землеустрою або містобудівній документації. На час проведення консервації земель законом забороняється зміна цільового призначення земельної ділянки та ведення будь-якої діяльності, крім передбаченої проектами консервації земель, а спірним наказом передано у приватну власність земельну ділянку, на якій заборонено ведення іншої діяльності, ніж визначена проектом (вказане узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 09.07.2020 у справі № 681/820/17). Отже, при здійсненні функцій із розпорядження землями, зокрема здійснюючи розгляд заяви [PERSON] про передачу спірної земельної ділянки у власність, посадові особи Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, перевіривши її та встановивши факт консервації земель, відповідно до вимог ч. 6 ст. 186-1 ЗК України, мали не допустити зазначених порушень, відмовити у погодженні та затвердженні відповідного проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, який не відповідає положенням закону, відмовити йому у передачі спірної земельної ділянки у власність. Порушення вказаним державним органом, уповноваженим на здійснення відчуження спірної земельної ділянки, вимог закону і стало підставою для звернення прокурора до суду в інтересах Михайлюцької сільської ради з цим позовом. З врахуванням викладеного, оскільки, як встановлено судом, спірна земельна ділянка вибула з володіння власника (держави) не з його волі, на підставі незаконного рішення державного органу, якому держава делегувала повноваження щодо розпорядженнями землями державної власності, то належним і достатнім способом відновлення права держави (на даний час сільської ради) на неї буде витребування її від добросовісного набувача. Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин» № 1423-ІХ від 28.04.2021 змінено повноваження уповноважених органів на розпорядження земельними ділянками. Зокрема, розширено права органів місцевого самоврядування, районних, обласних державних адміністрацій, обмежено повноваження органів Держгеокадастру на розпорядження землями сільськогосподарського призначення. Нормами пункту 21\~розділу Х «Перехідні положення» ЗК України\~передбачено, що з дня набрання чинності\~Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вирішення питання колективної власності на землю, удосконалення правил землекористування у масивах земель сільськогосподарського призначення, запобігання рейдерству та стимулювання зрошення в Україні»\~землі колективних сільськогосподарських підприємств, що припинені (крім земельних ділянок, які на день набрання чинності зазначеним Законом перебували у приватній власності), вважаються власністю територіальних громад, на території яких вони розташовані. Згідно п. 24 розділу Х «Перехідні положення» ЗК України, з дня набрання чинності цим пунктом (27.05.2021 року) землями комунальної власності територіальних громад вважаються всі землі державної власності, розташовані за межами населених пунктів у межах таких територіальних громад, крім окремих винятків. Земельні ділянки, що вважаються комунальною власністю територіальних громад сіл, селищ, міст відповідно до цього пункту і право державної власності на які зареєстроване у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, переходять у комунальну власність з моменту державної реєстрації права комунальної власності на такі земельні ділянки. Інші земельні ділянки та землі, не сформовані у земельні ділянки, переходять у комунальну власність з дня набрання чинності цим пунктом. Спірна земельна ділянка розташована за межами населених пунктів Михайлюцької сільської ради Шепетівського району Хмельницької області, знаходиться в межах Михайлюцької територіальної громади (юридична особа Михайлюцька сільська рада). Отже, на даний час власником земель сільськогосподарського призначення за межами даного населеного пункту є Михайлюцька сільська рада. А тому земельну ділянку площею 1,3110 га, що входить до земельної ділянки кадастровий номер 6825584600:07:051:0217 слід витребувати на користь територіальної громади Михайлюцької сільської ради. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] набув право власності на земельну ділянку з кадастровим номером 6825584600:07:051:0217, що розташована за межами населених пунктів Михайлюцької сільської ради Шепетівського району Хмельницької області, незаконно та розпорядився цією ділянкою поза волею власника. Оскільки [PERSON] придбав спірну земельну ділянку в особи, яка не мала права відчужувати її, то ця ділянка може бути витребувана у його спадкоємця - [PERSON] , як добросовісного набувача, а тому позовна вимога щодо її витребування від добросовісного набувача (в даному випадку у спадкоємця добросовісного набувача [PERSON] ) в комунальну власність територіальної громади Михайлюцької сільської ради є обґрунтованою та доведеною, а тому підлягає задоволенню. З огляду на викладене, не заслуговують на увагу твердження представника відповідача [PERSON] про відсутність порушеного права, невідповідність обраного способу захисту, недоведеність накладення спірної земельної ділянки на межі земель, що підлягають консервації. За змістом статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основних свобод людини, практики ЄСПЛ (рішення у справах «Щокін проти України» від 14 жовтня 2010 року, «Сєрков проти України» від 07 липня 2011 року, «Трегубенко проти України» від 02 листопада 2004 року), втручання в право особи на мирне володіння майном має бути законним, повинно переслідувати «суспільний, публічний» інтерес та бути пропорційним визначеним цілям. При цьому втручання держави у право власності є виправданим та справедливим, оскільки порушення загальновідомого, чітко визначеного законодавством порядку надання земельних ділянок порушує суспільний інтерес на законний обіг землі як національного багатства, переслідує «суспільний», «публічний» інтерес, при цьому дотримується справедливий баланс між загальними інтересами суспільства та приватними інтересами відповідача. Витребування спірної земельної ділянки з володіння відповідача відповідає критерію законності: воно здійснюється на підставі норми статті 388\~ЦК України у зв`язку з порушенням органом виконавчої влади низки вимог ЗК України, які відповідають вимогам доступності, чіткості, передбачуваності. Щодо представництва прокурором інтересів держави в справі Пунктом 2 частини 1 статті 2 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що на прокуратуру покладаються функції, зокрема представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених цим Законом та главою 12 розділу III Цивільного процесуального кодексу України. Згідно з частинами третьою та четвертою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень. Отже, винятковими випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття «інтерес держави». Відповідно до Рішення Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття «інтереси держави» висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (п. 3 мотивувальної частини). Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств. З урахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. Таким чином, «інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація «інтересів держави», особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічні позиції викладені у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 зі справи №806/1000/17 та від 08.02.2019 №915/20/18). Виходячи із контексту правовідносин у даній справі, інтереси держави полягають не тільки у захисті прав державних органів влади чи тих, які відносяться до їх компетенції, а також захист прав та свобод місцевого самоврядування, яке не носить загальнодержавного характеру, але направлене на виконання функцій держави на конкретній території та реалізуються у визначеному законом порядку та способі, який відноситься до їх відання. Органи місцевого самоврядування є рівними за статусом носіями державної влади, як і державні органи. Повернення спірної земельної ділянки в межах площі накладення на малопродуктивні деградовані землі переслідує легітимну мету контролю за використанням відповідного майна згідно із загальними інтересами, щоби таке використання відбулося за цільовим призначенням. Важливість цих інтересів зумовлюється, зокрема, особливим статусом земельної ділянки. Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести, крім наведеного, підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. Невиконання прокурором вимог щодо надання суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді має наслідком залишення позовної заяви без руху для усунення її недоліків і повернення в разі, якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк ці недоліки не усунуті. Якщо суд установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави вже після відкриття провадження у справі, то позовну заяву прокурора слід вважати такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати. І в таких справах виникають підстави для залишення позову без розгляду. Аналогічні правові висновки викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18 (провадження № 12-194гс19). У вказаній постанові Велика Палата Верховного Суду уточнила свої висновки, зроблені в постанові від 15 жовтня 2019 року у справі № 903/129/18 та у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі № 927/246/18, від 16 квітня 2019 року у справах № 910/3486/18 та № 925/650/18, від 17 квітня 2019 року у справі № 923/560/18, від 18 квітня 2019 року у справі № 913/299/18, від 13 травня 2019 року у справі № 915/242/18, у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 10 жовтня 2019 року у справі № 440/6738/18, вказавши, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Як вбачається із матеріалів справи, сільська рада листами № 01-20/654 від 08.12.2022 року, № 02-20/230 від 07.03.2024 року повідомила прокуратуру, що заходи представницького характеру за даним фактом нею не вживалися, юрист у сільській раді відсутній (посада вакантна) і сільська рада просить окружну прокуратури бути її повноважним представником в здійсненні повноважень по цьому питанню у суді. Враховуючи все вищенаведене, суд вважає обгрунтованим представництво прокурором інтересів держави в суді, а доводи заяви представника відповідача про залишення позову без розгляду такими, що не заслуговують на увагу. Судові витрати Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України\~стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. Хмельницькою обласною прокуратурою при поданні позовної заяви сплачено 3028 грн судового збору, що підтверджується платіжною інструкцією №1238 (внутрішній номер 350864361) від 10.06.2024 року. А тому, з відповідача [PERSON] на користь Хмельницької обласної прокуратури підлягає стягненню судовий збір в розмірі 3028 грн. На підставі ст.ст. 116, 122, 164, 171, 172, 186-1 ЗК України, ст.ст. 15, 16, 388 ЦК України,

Outcome: approved