Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-13 00:00:00

06.12.2024 р. АТ «КБ «Глобус» звернулось до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Позовні вимоги мотивовано тим, що 28.12.2020 р. між АТ «Комерційний банк «Глобус» та [PERSON] укладено договір про надання комплексу банківських послуг банківського обслуговування в АТ «Комерційний банк «Глобус» на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки шляхом подачі заяви-анкети на приєднання до вказаного договору. Відповідно до умов договору банком відкрито позичальнику поточний рахунок № [NUMBER] . У заяві-анкеті погоджено умови кредитування та графік платежів за споживчим кредитом. Сума кредиту складає 25599, 00 грн, строк кредитування - 36 місяців (з 28.12.2020 р. до 27.12.2023 р.). Розмір процентної ставки складає 0,00010 відсотків річних, реальна процентна ставка - 103,84100 відсотків річних. Станом на 01.11.2024 р. заборгованість за кредитом становить 39677, 58 грн, в тому числі: 16214, 75 грн прострочена заборгованість по кредиту, 23462, 83 грн прострочена заборгованість по відсоткам (комісіям). Оскільки відповідач ухиляється від виконання своїх договірних зобов`язань, ігнорує вимоги позивача та добровільно не погашає прострочену заборгованість позивач звернувся до суду із вказаним позовом. Справу передано головуючому судді 10.12.2024 р. 16.12.2024 р. надійшли відомості про зареєстроване місце проживання відповідача. 23.12.2024 р. відомості про зареєстроване місце проживання відповідача передано головуючому судді. Ухвалою Ріпкинського районного суду Чернігівської області від 23.12.2024 р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 20.01.2025 р. 20.01.2025 р. справу знято з розгляду у зв`язку з перебуванням судді у відпустці. 13.02.2025 р. справу знято з розгляду у зв`язку з перебуванням судді у нарадчій кімнаті у кримінальному провадженні. Ухвалою Ріпкинського районного суду Чернігівської області від 10.03.2025 р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 24.03.2025 р. Ухвалою Ріпкинського районного суду Чернігівської області від 24.03.2025 р. судове засідання відкладено до 14.04.2025 р. з метою повторного виклику відповідача в судове засідання засобами поштового зв`язку. 11.04.2025 р. від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без її участі та про підтримання позовних вимог у повному обсязі, зареєстрована за вх. № 1466/25. Позивач та відповідач у судове засідання не з`явилися. Повідомлялися про день, час та місце розгляду справи належним чином. Відповідно до ч. 2 ст.\~247\~ЦПК\~України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові докази, суд приходить до наступного висновку. 28.12.2020 р. [PERSON] підписав заяву-анкету № 40679368 на приєднання до договору про надання комплексу послуг банківського обслуговування. На підставі вказаної заяви АТ «КБ «Глобус» відкрив позичальнику поточний рахунок № [NUMBER] . Сума споживчого кредиту складає 25599, 00 грн, (25000, 00 грн чиста сума кредиту, 599, 00 грн сервіс смс інформування) строк кредитування 36 місяців (з 28.12.2020 р. до 27.12.2023 р.). Розмір процентної ставки складає 0,00010 відсотків річних, реальна процентна ставка - 103,84100 відсотків річних. Відповідно до графіку платежів позичальник зобов`язаний у період з моменту отримання кредиту до першого числа кожного місяця, вказаного у графіку платежів, сплачувати визначену суму платежу у розмірі 1732, 49 грн (а. с. 30). Станом на 01.11.2024 р. згідно руху по особовому рахунку заборгованість за кредитом становить 39677, 58 грн, в тому числі: 16214, 75 грн прострочена заборгованість по кредиту, 23462, 83 грн прострочена заборгованість по відсоткам ( а. с. 52 59). Заперечень щодо вказаного розрахунку від відповідача не надходило. Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає про таке. Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною 1 статті 638 ЦК України визначено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У частині 1 статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини 1 статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Особливості регулювання відносин за договором про надання споживчого кредиту встановлені законом. Відповідно до частини 1 статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно статті 1055 ЦК України кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним. Згідно із частиною 1 статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ « Комерційний банк «Глобус»). Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. Виходячи зі змісту статті 1056 ЦК України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно ч. 1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Якщо договором не встановлений строк повернення позики або цей строк визначений моментом пред`явлення вимоги, позика має бути повернена позичальником протягом тридцяти днів від дня пред`явлення позикодавцем вимоги про це, якщо інше не встановлено договором. Відповідно до п. 2.2.1 договору банк має право одержувати від клієнта комісії, проценти, штрафні санкції, тощо, за надані послуги в розмірі, що визначений заявою-анкетою на приєднання до договору та/або тарифами , в тому числі , шляхом здійснення договірного списання відповідно до умов договору. Згідно з п. 2.3.3 договору клієнт зобов`язується своєчасно сплачувати проценти за користування кредитом, комісії та штрафні санкції (за наявності) в порядку, передбаченому договором. Згідно із частиною першою статті 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Отже, у разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). Свої зобов`язання перед банком відповідач належним чином не виконував, у результаті чого виникла заборгованість. З розрахунку заборгованості та виписки за договором вбачається, що відповідач користувався кредитними коштами, а також на погашення заборгованості частково повертав надані банком кошти. У пункті 49 постанови Великої Палати Верховного Суду від 5 червня 2018 року у справі № 338/180/17 зазначено, що не можна вважати неукладеним договір після його повного чи часткового виконання сторонами. Якщо дії сторін свідчать про те, що договір фактично був укладений, суд має розглянути по суті питання щодо відповідності цього договору вимогам закону. Враховуючи, що фактично отримані та використані грошові кошти в добровільному порядку відповідачем не повернуті, а також з огляду на приписи частини другої статті 530 ЦК України, за змістом якої якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав, отже суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог. На підставі ч. 1 ст. 141 ЦПК України підлягають стягненню з відповідача на користь позивача також судові витрати зі сплати судового збору. Статтею 137 ЦПК України врегульовано порядок розподілу витрат на професійну правничу допомогу. Згідно із ч.ч. 2, 3 ст. 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Правнича допомога АТ «КБ «Глобус» надавалася на підставі договору про надання професійної правничої (правової) допомоги № 010224 від 01.02.2024 р., укладеного з адвокатом Прохоренком В. П., відповідно до п. 3.2 якого ставка гонорару адвоката за послуги за 1 годину роботи складає 1500 грн. Сторони погодили, окрім гонорару адвоката за послуги, за кожне судове рішення на користь банку клієнт сплачує адвокату гонорар успіху, який встановлюється у розмірі 3000 гривень. Відповідно до акту № 40679368 прийому-передачі послуг за договором № 010224 від 01.02.2024 р. вартість послуг складає 6000, 00 грн (а. с. 43), які відповідно були сплачені позивачем згідно платіжної інструкції кредитового переказу коштів № 14990 від 05.12.2024 р. (а. с. 44). Розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, не є завищеним щодо іншої сторони спору та є належним чином обґрунтованим. Відтак з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені витрати позивачем на оплату професійної правничої допомоги у розмірі 6000, 00 грн. Згідно ч. 4 ст. 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. На підставі викладеного,

Outcome: approved