Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-06 00:00:00

30.08.2024 представник позивача начальник інспекції О.Бігдан звернувся до Запорізького районного суду Запорізької області із вказаною позовною заявою, за змістом якої просить стягнути з відповідача на користь позивача шкоду, завдану державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства у сумі 18\~512,31 гривень. Відповідно до тверджень позивача 14.03.2024 відповідач порушив ст. 69 Лісового кодексу України, ст. 9, 10 Закону України «Про рослинний світ», а саме: у лісосмузі (лісові насадження лінійного типу) поблизу с. Запасне на території Комишуваської територіальної громади Запорізького району Запорізької області за допомогою механічного засобу бензопили здійснив незаконне пошкодження (без дозвільних документів) двох дерев породи «дуб», до ступеня припинення росту, діаметр у корі біля шийки кореня 29 см та 36 см. За фактом порушення природоохоронного законодавства відносно [PERSON] складено протокол про адміністративне правопорушення №008000 від 14.03.2024. Згідно з постановою про накладення адміністративного стягнення від 18.03.2024 №41/05/1-09 громадянина [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.65-1 КУпАП, застосовано адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 510,00 гривень. Постанова на момент подачі позовної заяви не оскаржена та штраф не сплачений. Внаслідок протиправної поведінки відповідача та порушення ним природоохоронного законодавства України державі спричинену шкоду у розмірі 18\~512,31 гривень. Розрахунок шкоди здійснено відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 №665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяну лісу» з урахуванням індексації у 2024 році. Позивач вважає доведеним факт неправомірності поведінки (дій) відповідача, його вину у завданні шкоди, наявність шкоди у визначеній вище сумі, а також причинний зв`язок між протиправною поведінкою [PERSON] та заподіяною шкодою, що свідчить про наявність складу цивільного правопорушення. З підстав, передбачених ст. 66 Конституції України, ст.107 Лісового кодексу України, ст. 68-69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», представник позивача, діючи в інтересах інспекції, просить задовольнити позовні вимоги у визначений спосіб. Ухвалою Запорізького районного суду Запорізької області від 11.09.2024 постановлено цивільну справу за позовом Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська області) до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої державі порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища передати за підсудністю на розгляд до Шевченківського районного суду м. Запоріжжя. Матеріали цивільної справи надійшли до Шевченківського районного суду м. Запоріжжя 10.10.2024. Справа на підставі протокола автоматизованого розподілу між суддями від 10.10.2024 передана в провадження визначеного головуючого судді Вайнраух Л.А. 11.10.2024. Ухвалою судді від 15.10.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено розглядати її в порядку спрощеного позовного провадження із повідомленням (викликом) сторін. Згідно з ухвалою відповідачу визначено строк на подання відзиву та роз`яснено, що відповідно до ч.8 ст.178 ЦПК України у разі його ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Представник позивача О.Тихонова в судове засідання не з`явилась, за змістом клопотань, вх.№ від 25.11.2024 та 29.01.2025, просить розглядати справу без участі сторони позивача, заперечень проти винесення заочного рішення по справі за відсутності відповідача не висловила, підтримує заявлені позовні вимоги в повному обсязі, а також обставини, викладені в позовній заяві, наполягає на задоволенні позову. Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, викликався до суду шляхом надіслання судової повістки за останньою відомою адресою проживання та шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України. Заяв по суті справи до матеріалів справи від відповідача не надходило, тому, враховуючи відсутність відзиву на позовну заяву та на виконання вимог ч.8 ст.178 ЦПК України суд вирішує справу за наявними матеріалами. Ч.4 ст.223 ЦПК України передбачено, що, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Як врегульовано ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Заяв та клопотань до матеріалів справи відповідачем не надано, про поважні причини своєї неявки [PERSON] суд не повідомив. Тому у відповідності до ч.4 ст.223 ЦПК України, враховуючи думку представника позивача, дотримання вимог ч.1 ст.280 ЦПК України, суд вирішує справу на підставі наявних у ній доказів, а саме ухвалює згідно з ч.1 ст. 281 ЦПК України розглядати справу в заочному порядку. Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, не здійснюється згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України. Розглянувши позовну заяву, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що позов підлягає задоволенню у повному обсязі у зв`язку з такими встановленими фактичними обставинами справи та відповідними їм правовідносинами. Судом встановлено, що 14.03.2024 об 11-00 годині відповідач [PERSON] , [INFO] , в порушення ст. 69 Лісового кодексу України, ст. 10 Закону України «Про рослинний світ», поблизу с. Запасне на території Комишуваської ОТГ Запорізького району Запорізької області за допомогою механізованого засобу (бензопили) здійснив незаконне пошкодження (без дозвільних документів) двох дерев породи «дуб», до ступеня припинення росту, розмір у корі біля шийки кореня 36 см та 29 см. Так, за фактом порушення природоохоронного законодавства відносно [PERSON] державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Південного округу (Запорізька та Херсонська області) Дзюбою В.П. складено протокол про адміністративне правопорушення №008000 від 14.03.2024. Згідно з постановою про накладення адміністративного стягнення від 18.03.2024 №41/05/1-09, винесеною державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Південного округу (Запорізька та Херсонська області) Дзюбою В.П. [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.65-1 КУпАП, із застосуванням адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 510,00 гривень. Дата набрання постановою чинності (відповідно до її змісту) 27.03.2024. За даними Єдиного державного реєстру судових рішень дана постанова не оскаржена. Відомості щодо сплати штрафу за матеріалами справи відсутні. Внаслідок протиправної поведінки відповідача та порушення ним природоохоронного законодавства України державі спричинену шкоду у розмірі 18\~512,31 гривень. Розрахунок шкоди від 27.02.2024 №31-06/1-12 здійснено відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 №665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяну лісу», з урахуванням індексації такс у 2024 році, кількості знищених дерев (2) та діаметру дерева у корі біля шийки кореня (36 см та 29 см). Розрахунок засвідчений державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Південного округу (Запорізька та Херсонська області) Дзюбою В., перевірений старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Південного округу (Запорізька та Херсонська області) О.Деревинським. З метою досудового врегулювання спору Державною екологічною інспекцією Південного округу на адресу відповідача за №1042/05/1-05/06/2-34 від 18.03.2024 надіслано лист про добровільне відшкодування збитків, спричинених державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства, у вказаній вище сумі. Відомості щодо добровільного відшкодування спричиненої шкоди відповідачем у матеріалах справи відсутні. Задовольняючи позов, суд виходить з таких норм чинного законодавства. За загальним правилом ст.15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес в один зі способів, визначених ч.2 ст. 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом. Згідно з ч.1,3 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За приписами ст.76 цього Кодексу доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі письмових, речових та електронних доказів, висновків експертів та показаннями свідків. Згідно з положеннями ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Так, відповідно до ст.13, 66 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. За приписами ч.1 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст.41 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлює економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, зокрема, передбачає відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Згідно зі ст.47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» частина грошових стягнень за порушення норм і правил охорони навколишнього природного середовища та шкода, заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища спрямовується до спеціально створених фондів охорони навколишнього природного середовища у відповідних місцевих бюджетах за місцем заподіяння екологічної шкоди. За приписами ст.40 Закону України «Про рослинний світ», порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні у протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу. Згідно з положеннями ч.4 ст.68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно до вимог ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Шкода це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв`язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв`язок протиправної поведінки та шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода наслідком. При цьому, в деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Отже, позивач повинен довести не тільки протиправність поведінки відповідача, а й наявність самої майнової шкоди та причинний зв`язок між поведінкою відповідача та заподіяною шкодою. Так, наявними доказами підтверджено вину [PERSON] у спричинені шкоди навколишньому природному середовищу, отже, як особа, яка своїми неправомірними діями нанесла шкоду державній власності, зобов`язана компенсувати її у повному обсязі. У ч.1-3 ст.89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Враховуючи доведеність факту порушення відповідачем чинного законодавства, наявності складу цивільного правопорушення, а також обґрунтованість розміру завданої матеріальної шкоди, суд приходить до висновку про задоволення позову в повному обсязі, а саме у спосіб стягнення з [PERSON] на користь Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська область) шкоди, завданої державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства у сумі 18\~512,31 гривень. За змістом ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Тому, враховуючи рішення суду про задоволення позовної вимоги в повному обсязі, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати, а саме судовий збір, сплачений при зверненні до суду, у сумі 2\~684,00 гривні, пропорційно до розміру заборгованості, що підлягає стягненню.

Outcome: approved