Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-13 00:00:00

13 лютого 2025 року КП «Харківські теплові мережі» звернулося до Московського районного суду м. Харкова з позовом про стягнення з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] заборгованості у загальному розмірі 87553,68 грн., а саме просить: - стягнути солідарно з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на користь комунального підприємства «Харківські теплові мережі» заборгованість за послугу з постачання теплової енергії за період з 01.04.2016 по 31.12.2024 у розмірі 59841,75 грн., за абонентську плату за індивідуальним договором з постачання теплової енергії за період з 01.06.2022 по 31.12.2024 у розмірі 911,40 грн., за послугу з постачання гарячої води за період з 01.04.2016 по 31.12.2024 у розмірі 22039,84 грн., за абонентську плату за індивідуальним договором з постачання гарячої води за період з 01.06.2022 по 31.12.2024 у розмірі 528,24 грн., за послугу з технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання за період з 01.07.2022 по 31.12.2024 у розмірі 1079,70 грн., за послугу з технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем постачання гарячої води за період з 01.07.2022 по 31.12.2024 у розмірі 351,00 грн., 3 % річних у розмірі 802,52 грн. та інфляційні втрати у розмірі 1999,23 грн. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачі проживають за адресою: [ADDRESS] , і є споживачами послуг з теплопостачання, які надаються КП\~«Харківські теплові мережі». Через невиконання своїх обов`язків перед позивачем у відповідачів утворилася заборгованість щодо сплати за надані комунальні послуги у загальному розмірі 87553,68 грн. Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 14 лютого 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи ухвалено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Призначено судове засідання та встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті. Представник позивача у позовній заяві виклав клопотання про розгляд справи без його участі та зазначив, що не заперечує проти ухвалення заочного рішення. Відповідачі у судове засідання не з`явилися. Причини неявки відповідачі суду не повідомили, відзиву, заяв, заперечень до суду не надали. Будь-яких інших клопотань щодо розгляду справи від відповідачів не надходило. Відповідно до\~ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 1\~ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п. 35 рішення від 07.07.1989 Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії». Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»). Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Згідно ч. 1, 2 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4)\~позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів. Відтак, оскільки відповідачі повторно в судове засідання не з`явилися, причини неявки не повідомили, відзиву на позов не подали, а позивач не заперечує проти проведення заочного розгляду справи, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення у справі на підставі наявних у матеріалах справи доказів згідно положень ст. 280, 281 ЦПК\~України. Відповідно до ч. 2\~ст.\~247\~ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив таке. Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» до житлово-комунальних послуг належать комунальні послуги послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами. Комунальне підприємство «Харківські теплові мережі» надає послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води мешканцям багатоквартирних будинків м. Харкова відповідно до Закону України «Про житлово-комунальні послуги», «Правил надання послуг з постачання теплової енергії», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21\~серпня 2019 року № 830, та «Правил надання послуги з постачання гарячої води», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1182, що регулюють відносини між виконавцем послуг та споживачами, які отримують ці послуги. Відповідачі зареєстровані за адресою: [ADDRESS] , та відповідно до наданих матеріалів, є споживачами послуг з теплопостачання шляхом відкриття особового рахунку № [NUMBER] на ім`я [PERSON] . Обов`язок споживачів своєчасно сплачувати за житлово-комунальні послуги у строки встановлені договором або законом, передбачений\~ст. 68 ЖК України. Відповідно до п. 5 ч. 2 ст.\~7\~Закону України\~«Про житлово-комунальні\~послуги» індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Згідно ч. 1 ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»\~споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Відповідно до п. 35 «Правил надання послуг з постачання теплової енергії», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21\~серпня 2019 року № 830, розрахунковим періодом для оплати спожитої послуги є календарний місяць. Оплата послуги здійснюється не пізніше останнього дня місяця, що настає за розрахунковим періодом (граничний строк внесення плати за спожиту послугу), якщо інший порядок та строки не визначені договором. За бажанням споживача оплата послуг може здійснюватися шляхом внесення авансових платежів. Згідно п. 35 «Правил надання послуги з постачання гарячої води», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1182, плата за послугу, витрати теплової енергії на забезпечення функціонування внутрішньобудинкової системи гарячого водопостачання (за наявності циркуляції), абонентське обслуговування і плата за технічне обслуговування та поточний ремонт внутрішньобудинкової системи гарячого водопостачання багатоквартирного будинку вноситься споживачем виконавцю щомісяця однією сумою в порядку та розмірах, визначених договором. При цьому виконавець забезпечує деталізацію інформації щодо структури плати у рахунках споживачів. Відповідно до ст. 150, 156, 162 ЖК України, власник житлового будинку (квартири), а також члени його сім`ї також зобов`язані утримувати квартиру, сплачувати за комунальні послуги за затвердженими тарифами. Згідно ст.\~64\~ЖК України наймачі несуть рівні обов`язки по сплаті комунальних послуг, повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору. Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до ч. 1 ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). З розрахунку\~позивача про\~нарахування та\~оплати за\~послуги з\~теплопостачання слідує,\~що відповідачі,\~внаслідок невиконання\~своїх зобов`язань\~щодо повної\~та своєчасної\~оплати послуг\~з теплопостачання,\~за період\~з 01\~квітня 2016\~року по\~31\~грудня 2024\~року мають\~заборгованість у\~загальному розмірі\~87553,68 грн. В обґрунтування розміру заборгованості за вищевказані послуги позивачем надано відповідний розрахунок, правильність якого відповідачами не спростована. Доказів добровільної сплати нарахованої суми відповідачі до суду не надали. Досліджуючи вимоги позивача в частині періоду виниклої заборгованості, суд зазначає наступне. Відповідно до ст. 256, 257 ЦК України позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Згідно з ч. 1, 5 ст. 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. За зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання. Відповідно до ст. 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Заяв про застосування строків позовної давності відповідачами не подано. Відтак, вимоги позову обґрунтуванні, належним чином доведені, а тому підлягають задоволенню у повному обсязі. Крім цього, позивач просить стягнути з відповідачів на свою користь понесені ним витрати зі сплати судового збору в сумі 3028,00 грн. Відповідно до ч. 1 ст.\~141\~ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем при поданні позовної заяви сплачено судовий збір у розмірі 3028,00 гривень, що підтверджено наданим платіжним дорученням. Оскільки позов підлягає задоволенню, сплачений позивачем судовий збір слід стягнути з відповідачів на користь позивача.

Outcome: approved