Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-13 00:00:00

27 вересня 2021 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] про усунення перешкод у спілкуванні з онукою та визначення способу участі у вихованні онуки. Доводи позову обґрунтовувала тим, що 05 жовтня 2012 року між її сином [PERSON] та відповідачкою було укладено шлюб. Від шлюбу вони мають дитину, [PERSON] , [INFO] . 02 грудня 2020 року за рішенням Миколаївського районного суду Миколаївської області шлюб між [PERSON] та відповідачкою було розірвано. Судовим наказом Миколаївського районного суду Миколаївської області з [PERSON] стягнуто аліменти на користь відповідачки на утримання доньки. Після розірвання шлюбу позивачка намагалась спілкуватися із онукою, звертаючись безпосередньо до [PERSON] , однак відповідачка чинить їй перешкоди, відмовляє їй у природному бажанні бачити онуку та приймати участь у її вихованні. Відповідачка не дозволяє приходити до місця проживання онуки, розмовляти з нею. Посилаючись на викладене [PERSON] просила суд, з урахуванням уточненої позовної заяви від 12.06.2023, зобов`язати [PERSON] усунути перешкоди у її спілкуванні з онукою [PERSON] , [INFO] , та визначити такі способи участі позивача у вихованні онуки: - спілкуватись з онукою кожний другий тиждень місяця з 18-00 години п`ятниці до 18-00 годин неділі, святкові дні за домовленістю сторін, в тому числі за місцем проживання позивача, з можливістю прогулянок по місту і відвідуванням закладів культури та з ночівлею онуки за місцем проживання позивача; - спільно з онукою відвідувати святкування днів народження, інших свят родичів дитини по лінії батька з 12-00 годин по 20-00 годину, незалежно від дня тижня; - мати побачення із онукою у святкові та неробочі дні при можливості присутності інших осіб з числа родичів дитини, в тому числі за місцем проживання з 16-00 годин до 20-00 годин. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.09.2021 року справа № 945/1879/21 розподілена головуючому судді Войнарівському М.М. 23.12.2021 року ухвалою Миколаївського районного суду Миколаївської області позовна заява була прийнята до розгляду та відповідно відкрито провадження у справі. Визначено, що розгляд справи буде відбуватись за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі. 21.01.2022 через канцелярію суду надійшов відзив на позовну заяву в якому представник відповідачки зазначає, що спілкування онуки та бабусі буде перешкоджати нормальному розвитку дитини, оскільки у дитини були порушення сну, які мама пов`язує з поганими стосунками дитини з біологічним батьком, отже спілкування з родиною позивача може негативно впливати на психіку дитини. Довідки про стан здоров`я позивачки втратили свою чинність, а довідок про стан здоров`я інших осіб, що проживають з позивачем не надано, що унеможливлює знаходження дитини за місцем проживання позивача. 10.02.2022 від представника позивача надійшла відповідь на відзив, де вказано, що невиконання батьком своїх обов`язків по відношенню до дитини не тягне за собою позбавлення бабусі права на участь у вихованні онуки. Повідомлення матері, що проблеми зі сном у дитини виникли через спілкування з батьком є припущенням, як і те, що спілкування з родиною позивача може негативно вплинути на дитину. Доказів цьому не надано. Наявність медичних документів не є передумовою для спілкування бабусі та інших членів сім`ї з дитиною. 25.05.2023 через канцелярію суду була подана уточнена позовна заява. 12.06.2023 через канцелярію суду знов була подана уточнена позовна заява і саме цю уточнену позовну заяву представник позивача та позивач просили суд брати до уваги. Ухвалою Миколаївського районного суду Миколаївської області від 15.06.2023 залучено до участі у справі в якості третьої особи Веснянську сільську раду Миколаївського району Миколаївської області як орган опіки та піклування. 15.06.2023 ухвалою Миколаївського районного суду Миколаївської області Веснянську сільську раду Миколаївського району Миколаївської області як орган опіки та піклування зобов`язано подати суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. 26.07.2023 на виконання ухвали Миколаївського районного суду Миколаївської області від 15.06.2023 надано висновок щодо усунення перешкод у вільному спілкуванні з онукою та визначення способу участі [PERSON] у вихованні онуки, затверджений рішенням виконавчого комітету Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області від 21.07.2023 № 79. Постановою Миколаївського апеляційного суду від 31.10.2023 забезпечено позов шляхом встановлення способу спілкування [PERSON] із онукою [PERSON] , [INFO] , за допомогою мобільного телефону та/або застосунків для дзвінків та обміну повідомленнями в інтернет мережі WhatsApp; Viber; Telegram або Skype у режимі аудіо/відео зв`язку, конференції щонеділі кожного тижня кожного місяця тривалістю з 17.00 до 17.40 годин, з урахуванням режиму та можливостей дитини. 24.07.2024 року суддею Миколаївського районного суду Миколаївської області Войнарівським М.М., через канцелярію суду було подано заяву про самовідвід у справі. Ухвалою Миколаївського районного суду Миколаївської області від 24.07.2024 року заяву судді Войнарівського М.М. про самовідвід в цивільній справі № 945/1879/21 задоволено. Цивільну справу передано до канцелярії суду для визначення головуючого по справі автоматизованою системою документообігу Миколаївського районного суду Миколаївської області. Розпорядженням від 26.07.2024 № 56 призначено повторний автоматизований розподіл судових справ. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.07.2024 року справа № 945/1879/21 розподілена головуючому судді Павленко І.В. Ухвалою Миколаївського районного суду Миколаївської області від 02.08.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та призначено підготовче засідання у справі. 19.08.2024 представником відповідача подано через канцелярію суду додатковий відзив на позовну заяву, в якому, окрім того, що було зазначено у відзиві від 21.01.2022 вказано, що висновок органу опіки та піклування, що міститься з матеріалах справи є неповним, оскільки служба у справах дітей відмовилась опитати дитину та врахувати її думку. Надав суду психологічний висновок № 12-2024 від 16.08.2024, в якому викладені рекомендації психолога. Відповідач вказує, що враховуючи воєнний стан, різні місця проживання бабусі та дитини, завантаженість дитини при навчанні, рекомендації психолога, позовні вимоги не підлягають задоволенню за жодних обставин. Також зазначено про заплановані судові витрати. 27.08.2024 через канцелярію суду надійшла відповідь на відзив від представника позивача в якому зазначено, що психологічний висновок № 12-2024 від 14.08.2024 складений [PERSON] не може бути належним та допустимим доказом у справі, оскільки в неї відсутній належний рівень знань та кваліфікації. Позивачу на протязі тривалого часу здійснювалося перешкоджання з боку Відповідача у спілкуванні з онукою, за цей час дитина могла забувати бабусю, відповідач могла налаштовувати дитину проти Позивача. Оспорювати право Позивача на спілкування та виховання онуки, пов`язуючи це із діяльністю чи бездіяльністю батька дитини щодо її виховання, є неправомірним. Судові витрати заявлені відповідачем є необґрунтовано завищеними, і усілякому випадку взагалі можуть бути задоволені лише за певних обставин, за результатами розгляду справи та прийняття судового рішення на користь тієї чи іншої сторони, до того ж відсутні підтверджуючі документи про сплату судових витрат, звіту витрат та акту приймання послуг. Ухвалою Миколаївського районного суду Миколаївської області від 18.10.2024 залучено до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору [PERSON] (батька [PERSON] ). 15.11.2024\~від [PERSON] \~надійшли пояснення\~відповідно до\~ст.\~43\~ЦПК України\~з доказами\~направлення учасникам\~справи.\~Вказує на\~те,\~що на\~той час\~коли донька\~ [PERSON] проживала\~разом з\~батьком бабуся\~мала можливість\~спілкуватися та\~приймати участь\~у вихованні\~своєї онуки.\~Після розлучення\~ [PERSON] \~з Відповідачем,\~дитина разом\~з матір?ю змінили місця проживання. Після розірвання шлюбу бабуся намагалася спілкуватися та піклуватися про свою онуку звертаючись безпосередньо до [PERSON] , однак Відповідач чинила бабусі перешкоди у спілкуванні, не давала говорити по телефону, забороняла бачитися з дитиною, навіть забороняла приїжджати додому. [PERSON] щомісячно своєчасно сплачує аліменти. Просить суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Ухвалою Миколаївського районного суду Миколаївської області від 30.12.2024 закрито підготовче провадження у цивільній справі та призначено справу до судового розгляду. У судовому засіданні [PERSON] позовні вимоги підтримала в повному обсязі і просила їх задовольнити, повідомила, що була з дитиною, [PERSON] , з другого дня її народження, повністю сама піклувалась про неї, оскільки мати дитини була у тяжкому стані після пологів. Її син з відповідачкою стали жити разом у них дома ще з 18 років, потім відповідачка завагітніла, вони одружились і жили вже з дитиною в них майже до того часу, як дитині виповнилось 2 роки. Її син працював за кордоном, його часто не було і весь цей час вона допомагала невістці з вихованням та доглядом за дитиною. Потім син з відповідачкою переїхали у с. Весняне, знімали там житло, потім розійшлись і з того часу невістка перестала давати дитину і повністю позбавила її можливості спілкування з [PERSON] . Позивачка з родиною допомагали відповідачці і з грошима, і з продуктами, лишали біля калитки, бо відповідачка не хотіла спілкуватись і не виходила до неї, не відчиняла двері. Дитина налаштована наразі агресивно, при останній розмові по вайберу онука казала, що не хоче спілкування. Представник позивачки [PERSON] та третьої особи [PERSON] адвокат Демченко Н.В. позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити. Додатково до того, що зазначено в заявах по суті спору вказала, що відстань між населеними пунктами, де проживає позивачка та відповідачка, становить всього 7 км і не має жодних перешкод у визначені саме того графіку, що зазначений в уточненій позовній заяві. [PERSON] взагалі не йде на контакт, не погоджується з жодним запропонованим варіантом спілкування бабусі з онукою, саме тому вирішення цього питання передано до суду. Не зважаючи на висновок органу опіки та піклування, не зважаючи на постанову апеляційного суду, якими визначено певні графіки та способи спілкування бабусі з онукою, мама дитини цьому перешкоджає, що зафіксовано в документах, які долучались до матеріалів справи. На зауваження представника відповідача щодо того, що під час повітряної тривоги дитині необхідно знаходитись поруч з мамою, яка забезпечить її психологічний комфорт, зауважила, що [PERSON] сама є жінкою та мамою і виховувала дитину до двох років, тому знайде спосіб заспокоїти дитину. Відповідачка та її представник адвокат Саченко А.П. категорично заперечували проти задоволення позовних вимог. Окрім того, що зазначено у заявах по суті спору пояснили таке. [PERSON] та [PERSON] почали спільно жити з батьками чоловіка ще з 18 років, оскільки батьки відповідачки не приймали ці стосунки. В 24 роки відповідачка народила дитину. Чоловік працював за кордоном і його постійно не було вдома. Стосунки в них не склались, вони розійшлись і відповідачка повернулась до своїх батьків, де наразі вони з дитиною і проживають. [PERSON] не виявляє і не виявляв бажання спілкуватись з дитиною. Наразі він з новою дружиною та дітьми проживає закордоном. Зазначають про те, що відповідачка не забороняє дитині спілкуватись з бабусею, [PERSON] сама не хоче, оскільки не знає бабусю, та для неї чужа людина, вона її боїться. Це зокрема зафіксовано в тих документах, які були складені за наслідками виклику поліції позивачкою та її адвокатом, де в поясненнях відібраних працівниками поліції було зазначено, що дитина сама відмовилась від спілкування. Наразі в Україні діє військовий стан, постійно лунають повітряні тривоги. Саме на батьків покладено обов`язок захищати дитину. Знаходження в такі моменти з чужою людиною негативно вплине на психічний стан дитини. Ночівля у бабусі це неприйнятно. Дитина навчається очно, виконує домашні завдання, має своє життя, позашкільні інтереси, і витрачати час на людину, з якою не хоче спілкуватись не можна її примусити. Крім того, в неї ще є інші бабуся та дідусь, і якщо задовольнити позов, то на спілкування з ними в дитини вже не буде часу. Звертають увагу на поради психолога, щодо графіку та порядку спілкування бабусі з дитиною. Вказують, що останнім часом, на виконання постанови суду про забезпечення позову, вони дзвонили бабусі, а вона сама не брала слухавку. Адвокат Саченко А.П. додатково вказує на те, що рішення суду не має строку, тобто має виконуватись до досягнення дитиною 18 років. Тобто дорослу вже людину будуть змушувати примусово спілкуватись з бабусею, і це навіть гірше за покарання. Представник Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області як орган опіки та піклування про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином у судове засідання не з`явився, неодноразово подавав заяви про розгляд справи за відсутності представника третьої особи та вказував, що наявність конфлікту та неприязні відносини між позивачем та відповідачем не є підставою для обмеження бабусі у спілкуванні з онукою. В судовому засіданні була заслухана думка дитини [PERSON] , 2017 р.н., в присутності психолога [PERSON] , яка закінчила Миколаївський національний університет імені В.О. Сухомлинського та набула професійної кваліфікації практичного психолога у навчальних закладах та наразі працює в загальноосвітній школі. [PERSON] пояснила, що працювала в школі з [PERSON] і була залучена до психологічної допомоги дитині з початку судового процесу у 2021 році. [PERSON] в судовому засіданні розповіла, що вона навчається в 2 класі дистанційно. Окрім занять в школі відвідує позакласні заняття, а саме займається співами, вишиванням, шахами та танцями. На запитання чи пам`ятає вона, як жила у бабусі, як бабуся її доглядала і гралась з нею сказала, що не пам`ятає. Батька також не пам`ятає. На запитання чи хоче вона спілкуватись з бабусею відповіла «нет». На запитання представника позивача чи розповідала мама про бабусю [PERSON] , відповіла, що не розповідала. На запитання адвоката Демченко Н.В. про подарунки від бабусі, солодощі, які та передавала, сказала, що солодощі були з черв`яками. І що подарунки вона отримувала поштою, так сказала мама. На питання чому саме вона не хоче спілкуватись та зустрічатись з бабусею, сказала, що вона її боїться, тому що та намагалась її вкрасти, коли вони з мамою йшли на дитячу площадку. Наче бабуся вийшла із машини та схватила її за руку. І на уточнююче питання адвоката [PERSON] відповіла, що знає про це з розповіді мами. Суд, заслухавши думку сторін та їх представників, вивчивши письмові заяви по суті спору, дослідивши та оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, дійшов такого висновку. Як встановлено судом, [PERSON] , [INFO] є матір`ю [PERSON] , [INFO] (свідоцтво про народження серії [NUMBER] , видане повторно). 05.10.2012 [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб, про що складено відповідний актовий запис № 43. Після державної реєстрації шлюбу прізвище дружини « [PERSON] » (свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] , видане повторно). [INFO] народилась [PERSON] , про що 25.09.2017 складено відповідний актовий запис № 71. Батько [PERSON] , мати [PERSON] (свідоцтво про народження серії [NUMBER] , видане повторно). Рішенням Миколаївського районного суду Миколаївської області від 02.12.2020 шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. Як вбачається зі свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] [PERSON] 26.06.2021 уклала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с. 172 т. 1). [PERSON] на праві власності належить квартира за [ADDRESS] , про що свідчить нотаріально посвідчений договір купівлі-продажу квартири від 25.03.2003. Вказана квартира має чотири кімнати житловою площею 43.3 кв.м, загальною 63.5 кв.м. У цій квартирі зареєстровані [PERSON] , її чоловік [PERSON] та син [PERSON] . Судом досліджено матеріали, надані представником відповідача, що свідчать про те, що 03.03.2023 за адресою реєстрації та проживання позивача сталася пожежа (лист 19 ДПРЧ 2 ДПРЗ від 13.06.2023 № 29.08/184). При цьому суд зазначає, що 12.07.2023 працівниками служби у справах дітей було обстежено умови проживання родини [PERSON] та жодних зауважень з приводу стану оселі не зазначено. Що свідчить про те, що якщо і були наслідки, спричинені пожежею, то вони усунуті. [PERSON] на обліку лікаря нарколога та лікаря психіатра станом на вересень 2020 року не перебувала, що вбачається з довідок КНП «МОЦПЗ» МОР, здорова, про що свідчить довідка КНП «МРЦПМСД» МОР про загальний стан здоров`я (а.с. 24-27 т. 1). Щодо стану здоров`я дитини [PERSON] , то судом було досліджено довідку, видану 09.02.2021 лікарем Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-соціальної допомоги» Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області [PERSON] , де вказано про те, що «зі слив мами» у дитини за останні 9 місяців спостерігаються порушення сну, зміну поведінки (тривожність, плаксивість). На думку мами вказаний стан обумовлений поганими стосунками з біологічним батьком. Слід зазначити, що на момент порушення провадження у справі [PERSON] відвідувала Веснянський дошкільний навчальний заклад Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області, завідувач якого надав довідки від 02.02.2021 та № 3 від 19.01.2022, що дитина регулярно відвідує заняття, завжди охайна, доглянута, мати дитини постійно спілкується з педагогами, цікавиться дошкільним життям дитини, дитину приводять та забирають мати, бабуся [PERSON] , дідусь [PERSON] та у 2022 ще вітчим [PERSON] . Так само 14.09.2020 була надана довідка № 12 про те, що батько дитини [PERSON] не приймає участь у вихованні дитини, не відвідував Веснянський дошкільний навчальний заклад та не надавав ніякої допомоги. На даний час [PERSON] , [INFO] є ученицею 2-А класу Миколаївської гімназії № 61 Миколаївської міської ради та навчається онлайн (5 днів на тиждень), про що свідчить довідка № 82 від 07.08.2024. Як вбачається з довідки Миколаївського міського палацу культури і мистецтв від 18.02.2025, [PERSON] відвідує студію творчості «Очумілі дітки» в Миколаївському міському палаці культури і мистецтв з 16:00 до 17:00 понеділок, вівторок, субота, з січня 2025 року. Представником відповідача надано психологічний висновок № 12-2024 від 16.08.2024, складений практичним психологом [PERSON] , в якому зазначено, що мати [PERSON] звернулась зі скаргою, що після телефонних розмов з бабусею по лінії батька дитина нервує та починає поводити себе дуже схвильовано. При особистих зустрічах з бабусею дитина плаче, нервує, погано спить, проявляє злість та страх, що її заберуть. Рекомендації психолога: оберігати дитину від стресових та конфліктних ситуації; за можливості не залучати до опитування в судових засіданнях; перші півроку проводити зустрічі з бабусею (мамою біологічного тата) в присутності психолога в кабінеті психолога для встановлення контакту, формування стосунків та адаптації, так як дитина майже не знає рідню по татовій лінії. Враховувати необхідність дитини мати особистий вільний час на навчання, саморозвиток та відпочинок, можливість бачитись і з іншими бабусями та дідусями, які є батьками матері та тата (вітчима); якщо мають відбутися зміни (побачення з татом (біологічним), бабусею (мамою біологічного тата) чи подорож чи тому подібне) заздалегідь психологічно готувати до цього; заняття з дитячим психологом для зняття тривожності та подолання травмуючих ситуацій; провести консультацію та діагностику з бабусею (мамою біологічного тата) для визначення її відносин з онукою (за потребою); не втягувати дитину у конфлікт. Перебування в конфлікті вибору (конфлікті лояльності) негативно позначається на психіці дитини; наразі побачення з бабусею (мамою біологічного тата) звести до мінімум, так як дитини реагує на інформацію про них панічно та стресує. Надалі побачення з бабусею (мамою біологічного тата) організовувати у вільний від навчання та додаткових занять час (можливо у вихідний день без ночівлі), враховуючі бажання та волевиявлення дитини. Крім побачень, бабуся (мама біологічного тата) може активно проявляти піклування, турботу та займатись вихованням онуки в різний спосіб для забезпечення гармонійного розвитку а також формувати навички щодо питань спільної участі в житті дитини, виховання та розвитку. На підтвердження рівня кваліфікації психолога надано та досліджено судом диплом Одеського національного університету імені І.І. Мечникова, відповідно до якого [PERSON] здобула віщу освіту за спеціальністю «Психологія» та здобула кваліфікацію психолога, викладача психології. Рішенням виконавчого комітету Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області від 21.07.2023 № 79 затверджено висновок щодо усунення перешкод у вільному спілкуванні з онукою та визначення способу участі бабусі [PERSON] у вихованні онуки [PERSON] , [INFO] , в якому зазначено, що 20.07.2023 дане питання розглядалось на засіданні комісії з питань захисту прав дитини при виконавчому комітеті Веснянської сільської ради та встановлено, що мати дитини [PERSON] повністю ігнорує існування бабусі [PERSON] , перешкоджаючи їй брати участь у вихованні онуки, категорично забороняє бачитись дитині з бабусею, не погоджується з графіком побачень, який вказаний у позовній заяві. Враховуючі викладене орган опіки та піклування при виконавчому комітеті Веснянської сільської ради вважає за доцільне визначити способи участі бабусі [PERSON] у вихованні онуки [PERSON] , [INFO] : кожний другий тиждень місяця з 18:00 години п`ятниці до 18:00 години суботи, без присутності матері, в тому числі за місцем проживання бабусі з можливістю прогулянок по місту, відвідування закладів культури. Як вбачається з висновку, службою у справах дітей було проведено обстеження умов проживання позивача та відповідача, однак не заслухано думку дитини з приводу порушеного питання. На підтвердження факту наявності перешкод у спілкуванні з онукою представником позивача адвокатом Демченко Н.В. надано копії таких документів: заяви до ВП № 5 МРУП ГУНП в Миколаївській області від 11.08.2023 щодо фіксації факту невиконання рішення виконавчого комітету Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області від 21.07.2023 № 79; пояснень [PERSON] від 11.08.2023; звернення адвоката Демченко Н.В. до [PERSON] від 24.07.2023 з доказом направлення та отримання відповідачем; інформація про виконавче провадження № 73246257 щодо виконання постанови Миколаївського апеляційного суду від 31.10.2023 у справі № 945/1879/21, якою забезпечено позов шляхом встановлення способу спілкування [PERSON] із онукою [PERSON] , [INFO] , за допомогою мобільного телефону та/або застосунків для дзвінків та обміну повідомленнями в інтернет мережі WhatsApp; Viber; Telegram або Skype у режимі аудіо/відео зв`язку, конференції щонеділі кожного тижня кожного місяця тривалістю з 17.00 до 17.40 годин, з урахуванням режиму та можливостей дитини; постанова про відкриття ВП № 73246257 від 07.11.2023 старшим державним виконавцем Новоодеського ВДВС у Миколаївському районі Миколаївської області; постанова про стягнення виконавчого збору від 07.11.2023; постанова Миколаївського апеляційного суду від 31.10.2023. За клопотанням представника відповідача адвоката Саченко А.П. були витребувані копії матеріалів за наслідками поліцейської перевірки від 08.09.2023 та 12.09.2023 за адресою: [ADDRESS] , які надійшли супровідним листом від 06.10.2023 № 8190/55-2023, а саме: довідка про результати розгляду звернення [PERSON] від 09.09.2023 щодо припинення перевірки по даному факту (конфлікт через дитину) через відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР; супровідний лист, яким вказані матеріли направленні для їх розгляду на предмет наявності в діях адміністративного правопорушення; рапорт про отримання заяви від [PERSON] 08.09.2023 про виникнення конфлікту за адресою: [ADDRESS] через дитину; заява [PERSON] від 08.09.2023 щодо фіксації факту невиконання рішення виконавчого комітету Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області від 21.07.2023 № 79; пояснення [PERSON] від 08.09.2023 щодо невиконання вказаного рішення; пояснення [PERSON] від 08.09.2023, в яких вона повідомила, що рішення має рекомендаційний характер, дитину вона не дозволяє брати оскільки сама дитина не хоче їхати до бабусі, про що дитина самостійно повідомила працівників поліції; повідомлення адвоката Демченко Н.В. від 24.08.2023, яким [PERSON] інформують коли бабуся прийде за онукою; довідка про результати розгляду звернення [PERSON] від 13.09.2023 щодо припинення перевірки по даному факту (невістка вчиняє насильство в сім`ї, ображає заявницю, натравлює на неї собаку) через відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР; супровідний лист, яким вказані матеріли направленні для їх розгляду на предмет наявності в діях адміністративного правопорушення; рапорт про отримання заяви від [PERSON] 12.09.2023 про те, що за адресою: [ADDRESS] невістка вчиняє домашнє насильство, ображає заявницю, натравлює на неї собаку; заява від [PERSON] від 12.09.2023 де вона просить зафіксувати факт невиконання встановленого виконавчим комітетом Веснянської сільської ради графіку побачень з дитиною; пояснення [PERSON] від 12.09.2023 де вона вказує, що разом з адвокатом приїхала привітати онуку з днем народження, але вийшла мати колишньої невістки та почала напускати на них собаку, лаялась, висловлювалась нецензурною лексикою, пояснила що колишня невістка знаходиться на роботі в школі, але по приїзду працівників поліції [PERSON] з дитиною все таки вийшла на вулицю, але привітати дитину не вдалось, бо мати перешкоджає та не дає можливості брати участь у вихованні дитини; пояснення [PERSON] від 12.09.2023 в яких вона зазначила, що приїхала колишня свекруха та хотіла привітати доньку [PERSON] з днем народження, але [PERSON] відмовилась від подарунка бабусі [PERSON] через те, що з самого народження бабуся не брала участі у вихованні, не допомагала та не дзвонила. Через те дитина не бажає спілкуватись з бабусею, тому що вона для дитини чужа. В присутності працівників поліції дитина сказала, що не бажає спілкуватись з бабусею [PERSON] ; пояснення [PERSON] від 12.09.2023, в яких повторяється те, що було сказано [PERSON] . Аналізуючи докази в сукупності, в тому числі пояснення сторін, які надавались в судовому засіданні, їх поведінку та зміст спілкування, суд дійшов висновку, що відповідач фактично підтвердила свою незгоду на спілкування бабусі з онукою, що, в свою чергу, свідчить про створення нею перешкод у такому спілкуванні. Статтею 51 Конституції України, частинами другою, третьою статті 5 СК України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини. При регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини. Частинами першою, другою статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Верховною Радою України 27 лютого 1991 року (далі - Конвенція), передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист (частина десята статті 7 СК України). Об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, спричинена поведінкою іншої особи. Згідно з частинами другою, восьмою, дев`ятою статті 7 СК України сімейні відносини можуть бути врегульовані за домовленістю (договором) між їх учасниками. Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Батьки мають переважне право перед іншими особами на особисте виховання дитини (частина перша статті 151 СК України). Главою 21 СК України визначено особисті немайнові права та обов`язки інших членів сім`ї та родичів. Відповідно до\~ст.\~257\~СК України, баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Відповідно до ст. 263 СК України, спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 159 СК України, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Відповідно до ст. 171 СК України, дитина має право на те, щоб бути вислуханою батьками, іншими членами сім`ї, посадовими особами з питань, що стосуються її особисто, а також питань сім`ї. Дитина, яка може висловити свою думку, має бути вислухана при вирішенні між батьками, іншими особами спору щодо її виховання, місця проживання, у тому числі при вирішенні спору про позбавлення батьківських прав, поновлення батьківських прав, а також спору щодо управління її майном. Суд має право постановити рішення всупереч думці дитини, якщо цього вимагають її інтереси. У справі, що розглядається, судом встановлено, що позивачка не може досягти згоди з відповідачкою щодо способу її, баби, участі у вихованні онуки та у спілкуванні з нею. Між [PERSON] та [PERSON] існують тривалі неприязні стосунки. Позивачка неодноразово зверталася до органів поліції із відповідними заявами щодо порушення її немайнових прав щодо участі у вихованні та спілкуванні із малолітньою онукою. Водночас Суд зауважує, що наявність конфлікту та неприязні стосунки між відповідачкою та позивачкою не є підставою для повного обмеження прав останньої на спілкування з онукою, яка має право на сімейне виховання, яке включає також право на спілкування з бабою. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта 263 ЦК України). У постанові від 06 квітня 2023 року у справі № 466/3563/19 (провадження № 61-5280св22) Верховний Суд зазначив, що неприязні відносини між позивачкою та відповідачами не є підставою для обмеження прав позивачки на спілкування з онукою. Верховний Суд у постанові від 27 січня 2021 року у справі № 727/3856/18 зазначав: «враховуючи думку дитини, суди повинні розуміти, що малолітня дитина є вразливою до маніпуляцій зі сторони дорослих, а також враховувати всі обставини, що могли спричинити формування саме такого бажання в дитини (зокрема, дитина тривалий час проживає з батьком, який чинить перешкоди у спілкування матері з сином, що призвело до такого негативного наслідку, як втрата сталих емоційних зв`язків матері та дитини)». У даному випадку суд звертає увагу на те, що дитина [PERSON] , [INFO] перебуває під сильним впливом матері, яка заперечує контакти з родиною по лінії батька. Заявлене у судовому засіданні небажання дитини спілкуватись з бабусею може бути не самостійно сформованою думкою, а результатом конфлікту між дорослими. Суд вважає, що обмеження права бабусі на спілкування з дитиною має застосовуватись лише у випадку наявності реальної загрози її розвитку або здоров`ю, чого у даній справі встановлено не було. При цьому суд враховує, що відносини між бабою та онукою за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і, зокрема вимагають меншого ступеня захисту. Відповідно до ч. 5, 6 статті 19 СК України, орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини. Суд погоджується з висновком щодо усунення перешкод у вільному спілкуванні з онукою та визначення способу участі бабусі [PERSON] у вихованні онуки [PERSON] , [INFO] , затвердженим рішенням виконавчого комітету Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області від 21.07.2023 № 79 в частині констатації факту перешкоджання мами дитини [PERSON] у спілкуванні [PERSON] з онукою [PERSON] та необхідністю вирішення спірного питання, але не погоджується з запропонованим графіком спілкування, який абсолютно не враховує думку дитини, яку власне не запитували, відносини бабусі та онуки на даний час, графік навчання дитини, наявність позашкільних занять, введення воєнного стану на території України та наявність у дитини також інших родичів по лінії матері. Суд наголошує, що дитина є найбільш вразливою стороною у будь-яких сімейних конфліктах, оскільки на її долю припадає найбільше страждань та втрат. Судовий розгляд сімейних спорів, у яких зачіпаються інтереси дитини, є особливо складним, оскільки в його процесі вирішуються не лише спірні питання між батьками та іншими особами, а фактично визначається доля дитини, а тому результат судового розгляду повинен бути спрямований на захист найкращих інтересів дитини. Дотримання інтересів дитини полягає, на думку суду також в тому, щоб не допустити прийняття рішень, які згодом можуть вплинути на все її доросле і свідоме життя, щоб провести дитину через всі етапи становлення та дорослішання максимально не травматичним шляхом, не дозволяючи рішенням та поведінці дорослих негативно вплинути на дитину. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України). Отже визначаючи графік та порядок спілкування суд обмежений заявленими позовними вимогами. Із встановлених під час судового розгляду обставин вбачається, що наразі між онукою [PERSON] та бабусею [PERSON] втрачено родинний тісний зв`язок, в тому числі емоційний і для налагодження довірливих відносин між бабою та онукою необхідний час, протягом якого поступово буде відбуватися налагодження спілкування та формування емоційної прив`язаності дівчинки до бабусі. Разом з цим, міжособистісні неприязні стосунки між бабою та матір`ю дитини не дають можливості налагодити фізичний та психологічний контакт бабусі та дівчинки. Також суд\~вважає,\~що різка\~зміна оточення\~та місця\~знаходження може\~обернутися для\~малолітньої дитини\~психологічною травмою.\~А тому,\~перебування дитини\~за місцем\~проживання позивача,\~фактично серед\~незнайомого для\~дитини оточення,\~та ще\~без присутності\~матері,\~може їй\~зашкодити та\~завдати психічного\~дискомфорту,\~тим більше\~залишення в\~незнайомому місці\~з ночівлею. При цьому присутність відповідачки під час зустрічей позивачки з дитиною не сприятиме перебуванню дитини у цей час у спокійному та стійкому середовищі, з огляду на неприязні стосунки сторін у справі. Крім того, у судовому засіданні відповідачка та її представник зазначили, що мати дитини не бажає бути присутньою на цих зустрічах. У зв`язку з цим, оптимальним є встановлення поступового режиму контактів, із залученням фахівця (психолога, педагога), у нейтральному середовищі. Суд враховує також, що у дитини є інші родичі - з боку матері, і що встановлення інтенсивного режиму спілкування з позивачем може викликати емоційне перевантаження. Згідно з Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» з 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан, дія якого продовжена до теперішнього часу. З огляду на введення воєнного стану в Україні, вирішуючи спори, що стосуються прав та інтересів дитини, першочерговим завданням держави є забезпечення її безпеки і права на життя. У зв`язку з наведеним суд вважає, що запропоновані позивачем способи участі позивача у спілкуванні (спілкуватись з онукою кожний другий тиждень місяця з 18-00 години п`ятниці до 18-00 годин неділі, святкові дні за домовленістю сторін, в тому числі за місцем проживання позивача, з можливістю прогулянок по місту і відвідуванням закладів культури та з ночівлею онуки за місцем проживання позивача) є обтяжливими для дитини, ґрунтуються на переважанні власних інтересів баби над інтересами онуки, яка має тісний психоемоційний зв`язок з мамою (відповідачем), не враховують поточну ситуацію в державі. Залишення онуки за місцем проживання бабусі з ночівлею на добу, навіть у дорослої людини викликало б певний дискомфорт, а тим більше неможливим є встановлення такого графіку спілкування для баби та онуки, які тривалий час взагалі не підтримували стосунки і на даний час є емоціцйно не близькі. Під час повітряних тривог дитина, яка має проблеми зі сном, має бути у безпеці з мамою у знайомому середовищі. Щодо позовної вимоги «спільно з онукою відвідувати святкування днів народження, інших свят родичів дитини по лінії батька з 12-00 годин по 20-00 годину, незалежно від дня тижня», то позивач фактично не визначив коло родичів дитини, днів народження яких стосується вказана позовна вимога та конкретно визначені дні, оскільки якщо день народження припадає на робочий день, то відвідування дитиною свята з 12:00 до 20:00 години повністю зриває навчальний процес, відвідання дитиною позашкільних занять та нормальний режим дитини. Крим того, «інші родичі» не були залучені до участі у справі і суд не може вирішувати питання, що стосуються їх прав та обов`язків. Щодо позовної вимоги «мати побачення із онукою у святкові та неробочі дні при можливості присутності інших осіб з числа родичів дитини, в тому числі за місцем проживання з 16-00 годин до 20-00 годин», то така вимога також не підлягає задоволенню, оскільки така не конкретизована вимога, без вказівки на конкретні свята і дати фактично ставить саму дитину, її батьків, діда та бабу по лінії матері в несправедливі умови, адже за таких обставин позивач може претендувати на зустріч з дитиною в абсолютно всі святкові та неробочі дні. Крім того, суд не може оцінити як задоволення такої вимоги вплине на звичайний режим дитини, її навчальний графік та шкільні заходи, розпорядок дня та відпочинку. Дитина в такому віці має налагоджений щоденний режим і його дотримання має значення для розвитку дитини та її емоційного стану. Отже з урахуванням віку дитини, стану її здоров`я та особливостей розвитку, розпорядку дня та відпочинку, суд встановлює порядок участі баби у вихованні онуки та спілкуванні з нею, який, на думку суду, найбільше відповідає як інтересам самої дитини, так і інтересам позивача та відповідача. Суд звертає увагу на те, що з урахуванням вікових змін дитини, її розвитку та потреб, сторони не позбавлені в майбутньому права змінити встановлений судом спосіб участі у вихованні дитини, що буде відповідати інтересам дитини. Щодо розподілу судового збору, суд, хоча і задовольняє позов частково, зауважує, що позов не носить майнового характеру, а часткове задоволення пов`язано лише з тим, що суд не в повній мірі погодився із запропонованими позивачкою способами участі у спілкуванні з онукою, тому судовий збір підлягає стягненню з відповідачки на користь позивачки в повному обсязі.

Outcome: partial