Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-14 00:00:00

Представник акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» звернувся до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування збитків. В обґрунтування позовної заяви зазначає, що під час перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідача за адресою: [ADDRESS] , було виявлено порушення: підключення до електричної мережі з порушення схеми обліку, у зв`язку із чим електроенергія споживається електролічильником не враховується. На підставі п. 8.2.5. ПРРЕЕ, виявлене порушення було зафіксовано в акті про порушення ПРРЕЕ № 215431 від 09.06.2018. Відповідно до розділу 8.4 ПРРЕЕ, за фактом виявленого порушення, що визначається пп. 6 п. 8.4.2 ПРРЕЕ на підставі зазначеного акту про порушення ПРРЕЕ відповідачу було визначено обсяг та вартість спожитої, але необлікованої електричної енергії, внаслідок порушення, на загальну суму 79\~753, 25 грн. Станом на теперішній час суму заборгованості за спожиту електричну енергію, яка неврахована приладом обліку не сплачено. Сума заборгованості складає 79\~753, 25 грн., яку просили стягнути з відповідача. Представник позивача надав заяву про розгляд справи в його відсутність. Відповідач у судове засідання не з`явився, повідомлявся про час і місце розгляду справи, причину неявки не повідомив, відзив на позов не надав, надав заяву про застосування строків позовної давності. Відповідно до ч. 2 ст.\~247\~ЦПК\~України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, з`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, приходить до висновку, що позов акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» підлягає задоволенню з огляду на наступне. Судом встановлено,\~що відповідач\~ [PERSON] є споживачем\~електричної енергії\~за адресою:\~ [ADDRESS] ,\~яку надає акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі». 09.06.2018 представниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» за адресою: Донецька область, Слов`янський район, Хутор Воровського, вул. Олега Кошового, 9, особовий рахунок № [NUMBER] , було виявлено та актом зафіксовано порушення внаслідок якого електроенергія споживається електролічильником не враховується. На підставі п. 8.2.5. ПРРЕЕ, виявлене порушення було зафіксовано в акті про порушення ПРРЕЕ № 215431 від 09.06.2018. В акті зазначено особовий рахунок споживача № [NUMBER] . Акт було підписано представниками ОСР та відповідачем [PERSON] . Споживача було запрошено на засідання комісії ОСР, яке відбулося 24.07.2018, на якому складений акт № 215431 про порушення ПРРЕЕ був розглянутий комісією OCP. За фактом виявленого порушення, на підставі зазначеного акту про порушення ПРРЕЕ відповідачу було визначено обсяг та вартість спожитої, але необлікованої електричної енергії, внаслідок порушення, на загальну суму 79\~753, 25 грн. Станом на теперішній час суму заборгованості за спожиту електричну енергію, яка неврахована приладом обліку не сплачено, сума заборгованості складає 79\~753, 25 грн. Відповідно до ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання. Відносини між позивачем та відповідачем регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312. Згідно з п. 5.5.5. Правил, споживач електричної енергії\~зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Відповідно до п. 8.2.5. Правил, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. Згідно з п 8.2.6. Правил, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи підчас засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися неменше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.\~Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Відповідно до п. 2\~ст. 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»\~комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами. Відповідно до п. 5 ч. 2\~ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»\~індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Згідно з ч. 1\~ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»\~споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору. Відповідно до ст. ч. 2\~ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до ч. 1\~ст.\~1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч. 1\~ст. 509 ЦК України\~зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити кошти тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання свого обов`язку. Згідно з\~ст.\~526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Таким чином, згідно із зазначеними нормами закону, споживач зобов`язаний сплатити послуги з постачання електроенергії, якою він фактично користувався. Відповідач [PERSON] , не відшкодував вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення\~правил користування\~електричною енергією (особовий рахунок № [NUMBER] ), у зв`язку з чим утворилась заборгованість у сумі 79\~753, 25 грн. Будь-яких доказів, які б спростовували проведений позивачем розрахунок завданих збитків відповідачем по справі суду не надано. В акті про порушення, окрім адреси споживача зазначено його особовий рахунок № [NUMBER] та акт підписано споживачем [PERSON] . Таким чином, [PERSON] не виконав умови договору, чим порушив право позивача на кошти за надані послуги з постачання електроенергії. Підстав для звільнення [PERSON] від сплати зазначеної суми або зменшення її розміру судом не встановлено. Щодо строків позовної давності. Відповідно до статті 256 ЦК України,позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Частиною четвертою статті 267 ЦК України\~передбачено, що сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Частинами першою, п`ятою статті 261 ЦК України встановлено, що перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права. За зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання. Позовна давність відповідно до частини першої\~статті 260 ЦК України\~обчислюється за загальними правилами визначення строків, встановленими\~статтями 253-255 цього кодексу. Перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач (частини перша та друга статті 264 ЦК України). Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується (частина третя вказаної статті). ЄСПЛ зауважує, що «позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до відповідальності у суді після закінчення певного періоду часу після вчинення правопорушення. Періоди позовної давності, які є звичним явищем у національних правових системах Договірних держав, переслідують декілька цілей, що включають гарантування правової визначеності й остаточності та запобігання порушенню прав відповідачів, які могли би бути ущемлені у разі, якщо би було передбачено, що суди ухвалюють рішення на підставі доказів, які могли стати неповними внаслідок спливу часу» (див. mutatis mutandis рішення у справах «ВАТ «Нафтова компанія «Юкос» проти Росії» від 20 вересня 2011 року («OAO Neftyanaya Kompaniya Yukos v. Russia», заява № 14902/04, § 570), «Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства» від 22 жовтня 1996 року («Stubbings and Others v. the United Kingdom», заяви № 22083/93 і № 22095/93, § 51)). Частина четверта\~статті 267 ЦК України\~визначає, що поза межами позовної давності вимоги задовольнятися не можуть, і сплив цього строку є підставою для відмови у позові. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України), а спеціальна позовна давність до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені)- тривалістю в один рік (пункт 1 частини другої\~статті 258 ЦК України). Відповідно до\~статті 253 ЦК України, перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Початок перебігу позовної давності визначається\~статтею 261 ЦК України. Так, за загальним правилом перебіг загальної і спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила(частина перша\~статті 261 ЦК України). А за зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання (частина п`ята цієї статті). Частиною 1ст. 32 Закону «Про житлово-комунальні послуги» встановлено, що плата за послуги нараховується щомісячно. Відповідно ч. 4\~ст. 263 ЦПК України\~при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач (ч. 1, 2\~ст. 264 ЦК України). Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується (ч. 3\~ст. 264 ЦК України). При цьому, Постановою Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 11 березня 2020 року N? 211 впроваджено на всій території України карантин з 12 березня 2020 року, строк якого неодноразово продовжувався. В останнє такий строк був продовжений постановою Кабінету Міністрів України від 19 червня 2023 року № 650 включно до 30 червня 2023 року. Згідно із Законом України від 30 березня 2020 року № 540-1X розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК доповнено п. 12, яким під час карантину строки, визначені, зокрема, статтями 257, 258 Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину, тобто, до 30 червня 2023 року. У п. 12 розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України в редакції Закону № 540-1X перелічені всі статті цього Кодексу, які визначають строки позовної давності. І всі ці строки продовжено для всіх суб`єктів цивільних правовідносин на строк дії карантину. Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 07 вересня 2022 року по справі № 679/1136/21. 01 липня 2023 року дію карантину скасовано. 24.02.2022 в Україні введений воєнний стан Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року N? 2102-IX, строк якого також неодноразово продовжувався та діє по теперішній час. У п. 19 розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України зазначено, що у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року N? 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року N? 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану. Позовна заява до суду подана під час карантину, а тому позивачем не пропущено позовну давність при зверненні до суду. Враховуючи вищевказане, беручи до уваги те, що позивач вірно здійснив розрахунок вартості не облікованої електричної енергії, а також враховуючи, що збитки відповідно до акту про порушення на день розгляду справи не відшкодовані відповідачем, суд доходить висновку про достатність підстав для задоволення позову. Оскільки позов задоволено, відповідно до ст. 141 ЦПК України вказані витрати необхідно стягнути з відповідача на користь позивача. У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення (частина четверта\~статті 268 ЦПК України). Згідно з частиною п`ятою\~статті 268 ЦПК України\~датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Повний текст рішення складений відповідно до ч. 5\~ст. 268 ЦПК України, що узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 05.09.2022 у справі № 1519/2-5034/11, тобто датою ухвалення судового рішення в даній справі, призначеній до розгляду на 20.03.2025, є дата складення повного судового рішення 15.04.2025.

Outcome: approved