Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-07 00:00:00

27 січня 2025 року до Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Дніпропетровській області до [PERSON] про стягнення збитків, завданих кримінальним правопорушенням у сфері охорони навколишнього природного середовища, в якій просить стягнути з відповідача на користь позивача збитки у розмірі 97\~614,84 грн. В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначає, що внаслідок протиправних дій відповідача - вчинено незаконну порубку дерев, а саме відокремлено стовбури 8 сироростучих дерев породи «Акація» від кореня до ступеня припинення росту у захисних лісових насадженнях, розташованих у вздовж автомобільної дороги загального користування державного значення М-18 Харків-Сімферополь-Алушта-Ялта на 158 кілометрі поблизу с. Голубівка Новомосковського району Дніпропетровської області, які обліковуються на балансі позивача - Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Дніпропетровській області. В результаті злочинних дій відповідача [PERSON] , що виразилися в незаконній порубці 8 сироростучих дерев породи «Акація» у захисних насадженнях, Державі, в особі Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Дніпропетровській області, спричинено тяжкі наслідки у виді матеріальної шкоди на загальну суму 97 614 гривень 84 копійки. Відповідачем відзиву не подано. Ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 04 лютого 2025 року відкрите спрощене позовне провадження у справі з повідомленням (викликом) сторін. Позивач в судове засідання не з`явився, однак представник позивача подав заяву про розгляд справи за його відсутності, позов підтримує, просить його задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи належним чином повідомлений судом, про причини неявки суд не повідомив. Згідно з ч. 3\~ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою. У зв`язку з неявкою осіб, які приймають участь у справі, суд розглядає справу у відповідності до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Суд, дослідивши вимоги позову та аргументи, покладені в його обґрунтування, аргументи, покладені в обґрунтування відзиву, письмові пояснення представника позивача, перевіривши їх матеріалами цивільної справи, встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст. 263 ЦПК України, рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Судом встановлено, що слідчим СВ відділення поліції №2 Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області Службу відновлення та розвитку інфраструктури у Дніпропетровській області визнано потерпілою стороною у кримінальному провадженні № 12023043080000201 від 25.11.2023 року. Вироком Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 01.02.2024 року [PERSON] , визнано винним у пред`явленому обвинуваченні за ч. 4 ст. 246 КК України. Зокрема, під час проведення досудового розслідування встановлено, що 25.11.2023 року приблизно о 08 годині 00 хвилин у [PERSON] , який перебував за місцем власного мешкання за адресою: [ADDRESS] , виник умисел, спрямований на незаконну порубку дерев у захисних лісових насадженнях. 25.11.2023 року приблизно о 08 годині 30 хвилин [PERSON] з метою реалізації свого злочинного умислу, взявши за місцем власного мешкання за адресою: [ADDRESS] , належні йому бензопили «DNIPRO-М» модель «DSG-52Н», «ТАІGA РRО» модель «ТСS - 4300» та направився до захисних лісових насаджень, розташованих у вздовж автомобільної дороги загального користування державного значення М-18 Харків-Сімферополь-Алушта-Ялта на 158 кілометрі поблизу с. Голубівка Новомосковського району Дніпропетровської області. Цього ж дня, а саме 25.11.2023 року у період часу з 08 години 30 хвилин до 13 години 00 хвилин [PERSON] , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконну порубку дерев у захисних лісових насадженнях, перебуваючи у захисних лісових насадженнях, розташованих у вздовж автомобільної дороги загального користування державного значення М-18 Харків-Сімферополь-Алушта-Ялта на 158 кілометрі поблизу с. Голубівка Новомосковського району Дніпропетровської області, діючи всупереч вимогам Закону, тобто не маючи права здійснювати порубку дерев, незаконно, з корисливих мотивів, порушуючи встановлений законом порядок охорони, раціонального використання лісових насаджень, без спеціального на те дозволу, в порушення статті 69 Лісового кодексу України, а також Постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 № 761 «Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів», згідно з якими використання лісових ресурсів проводиться за спеціальним дозволом, не маючи відповідного документа - лісорубного квитка або ордеру, виданого уповноваженим органом, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, за допомогою заздалегідь заготовленого ним засобу вчинення злочину, а саме бензопили «DNIPRO-М» модель «DSG-52Н», «ТАІGA РRО» модель «ТСS- 4300», здійснив незаконну порубку дерев у вказаній захисній лісовій зоні, шляхом відокремлення їх стовбурів від коріння, які в подальшому планував використати для власних потреб. Так, згідно із п. 2.1.1 Положення Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Дніпропетровській області (далі - Положення) метою діяльності Служби є забезпечення розвитку та функціонування автомобільних доріг загального користування державного значення у Дніпропетровській області (далі автомобільні дороги) шляхом їх будівництва, реконструкції, ремонтів та утримання (дорожні роботи) в інтересах держави і користувачів автомобільних доріг. Відповідно до п. 2.2 Положення основним предметом діяльності Служби є виконання функцій замовника робіт та послуг з будівництва, реконструкції, ремонтів та утримання автомобільних доріг та іншого державного майна, та одержувача бюджетних коштів. На балансі Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Дніпропетровській області знаходиться державна власність автомобільна дорога М-18 Харків-Сімферополь-Алушта-Ялта. Статтею 9 Закону України «Про автомобільні дороги» визначено, що складовими автомобільної дороги загального користування у межах смуги відведення є: земляне полотно; проїзна частина; дорожнє покриття; смуга руху; споруди дорожнього водовідводу та водоочисні споруди; споруди шумозахисні; штучні споруди; засоби технологічного зв`язку; інженерне облаштування: спеціальні споруди та засоби, призначені для забезпечення безпечних та зручних умов руху (освітлення, стаціонарні комплекси вимірювання вагових і габаритних параметрів транспортних засобів, примусового зниження швидкості руху); архітектурне облаштування: архітектурні споруди та декоративні насадження, призначені для забезпечення естетичного вигляду автомобільних доріг, технічні засоби організації дорожнього руху, автопавільйони, лінійні споруди і комплекси, що забезпечують функціонування і збереження доріг; елементи санітарного облаштування; зелені насадження; спеціально облаштовані місця для зупинки маршрутних транспортних засобів. Разом з тим, відповідно до п. 7.1.6. Національного стандарту України ДСТУ 8747:2017 «Автомобільні дороги. Види та переліки робіт з ремонтів та експлуатаційного утримання» до переліку робіт з експлуатаційного утримання, в тому числі, входить садіння, догляд та видалення зелених насаджень, скошування трави. Отже, видалення на земельній ділянці транспорту в межах смуги відведення автомобільної дороги будь-яких чагарників, дрібнолісся, кущів та інших зелених насаджень є обов`язком саме позивача, що пов`язане з належним утриманням автомобільних доріг з метою забезпечення безпеки дорожнього руху, у зв`язку з чим, на виконання функцій замовника, позивачем було укладено відповідний договір на експлуатаційне утримання автомобільних доріг загального користування державного значення, що знаходяться на території Дніпропетровської області. В результаті злочинних дій відповідача, які виразилися в незаконній порубці 8 сироростучих дерев породи «Акація» у захисних насадженнях, Державі, в особі позивача, спричинено матеріальну шкоду\~у розмірі 97 614 гривень 84 коп. Згідно зі ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Відповідно до ст.\~22\~ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування у повному обсязі. До збитків відносяться витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ч. 6 ст.\~82\~ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Пунктом 2 постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України «Про\~практику розгляду\~судами справ\~за позовами\~про відшкодування\~шкоди» №\~6\~від 27.03.1992 роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Для відшкодування шкоди за правилами\~ст. 1166 ЦК України\~необхідно довести такі факти: а) неправомірність поведінки особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії; б) наявність шкоди. Під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров`я тощо). У відносинах, що розглядаються, шкода - це не тільки обов`язкова умова, але і міра відповідальності, оскільки за загальним правилом\~статті, що коментується, завдана шкода відшкодовується в повному обсязі (мова йдеться про реальну шкоду та упущену вигоду - див.\~коментар до ст. 22 ЦК України); в) причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди; г) вина завдавача шкоди, за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини. Наявність всіх вищезазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування завданої шкоди (Ухвала Верховного Суду України (судова колегія з цивільних справ) від 21.12.2005 р.) За загальним правилом у цивільно-правових відносинах діє інститут презумпції вини. Загальна презумпція вини випливає із змісту частин першої та другої статті 614 ЦК України. Постановою Верховного Суду від 23 січня 2018 року у справі № 753/7281/15-ц встановлено, що законодавство у деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Доведення відсутності вини у спричиненні шкоди відповідно до вимог ст.\~1166\~ЦК України покладено на відповідача. \~Таким чином, суд зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створюючи необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків, приходить до висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі. Відповідачем не спростовано доводи на яких базуються позовні вимоги, а тому суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача суму шкоди в розмірі 97 614 гривень 84 коп. На підставі п.6 ч. 1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» позивач звільняється від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях, в той же час відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь Держави стягнено судовий збір в сумі\~3\~028 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved