Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-03 00:00:00

Об`єднання\~співвласників багатоквартирного\~будинку «СОНЯШНЕ»(далі також ОСББ «СОНЯШНЕ»,\~позивач)\~звернулося до\~суду із\~позовом до\~ [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , в якому просить стягнути солідарно із відповідачів на свою користь заборгованість зі сплати внесків на утримання будинку та прибудинкової території, внесків на ремонт системи холодного водопостачання та внесків на оплату послуг з вивезення твердих побутових відходів в розмірі 21847,96 грн. (двадцять одна тисяча вісімсот сорок сім гривень 96 копійок) за період з 26 грудня 2020 року по 25 липня 2024 року, 3 (три) проценти річних у розмірі 572,54 грн. (п`ятсот сімдесят дві гривні 54 копійок) та інфляційні втрати у розмірі 2371,68 грн. (дві тисячі триста сімдесят одна гривня 68 копійок), а також просить стягнути понесені судові витрати на оплату судового збору в розмірі 3028,00 грн. В обґрунтування своїх вимог покликається на те, що у 2019 році співвласниками будинку [ADDRESS] створено ОСББ «СОНЯШНЕ». [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] є співвласниками квартири [ADDRESS] , загальною площею 55,8 кв. м., що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №358558357 від 15.12.2023. Зазначає, що відповідачі зобов`язані здійснювати щомісячні платежі на утримання будинку та прибудинкової території, у тому числі відрахування за послуги вивезення ТПВ, та внеску на ремонт системи холодного водопостачання в розмірах затвердженими протоколами загальних зборів ОСББ «СОНЯШНЕ». Згідно довідок про заборгованість по особовому рахунку № 21 від 01.07.2024 року за адресою: квартира [ADDRESS] , у відповідачів перед позивачем\~виникла заборгованість,яка станом на 01.07.2024 становить 21847,96 грн., що складається із заборгованості: по внеску на утримання будинку та прибудинкової території із врахуванням внеску на ремонт системи холодного водопостачання у розмірі 17 569,30 гривень та по внеску за вивіз ТПВ (внесок на послугу з поводження з відходами) у розмірі 4 278,66 гривень, які не погашено відповідачами. З боку позивача вживались заходи досудового врегулювання спору, направлялась претензія (попередження) вих. №2203/2024 від 22.03.2024,\~однак не\~дали жодного\~результату. Крім цього, відповідальність за прострочення виконання грошового зобов`язання передбачено ч.2 ст.625 ЦК України, яку слід застосувати до відповідачів, тому загальний розмір нарахованих 3% річних складає 572,54 грн. та сума, на яку збільшився загальний борг внаслідок інфляційних процесів складає 2371,68 грн. Оскільки відповідачі\~суму заборгованості\~добровільно не\~сплачують,просить у судовому порядку стягнути солідарно з відповідачів вищезазначену суму заборгованість, з урахуванням трьох процентів річних та інфляційних витрат, а також суму судових витрат. Ухвалою судді від 21.08.2024 відмовлено у відкритті провадження у цивільній справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «СОНЯШНЕ» в частині позовних вимог до [PERSON] . Ухвалою судді від 21.08.2024 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження та вирішено справу розглядати з викликом сторін. 05.09.2024 відповідачка [PERSON] з використання сервісу «Електронний суд» подала відзив на позовну заяву,\~в якому\~просить відмовити\~в задоволенні\~позовних вимог\~у справі\~№465/6153/24\~за цивільним\~позовом ОСББ\~«СОНЯШНЕ»до [PERSON] і [PERSON] про стягнення заборгованості зі сплати внесків на утримання будинку та прибудинкової території, внесків на ремонт системи холодного водопостачання та внесків на оплату з вивезення твердих побутових відходів в повному обсязі, зробити перерахунок, якщо були нарахування в період з 25.05.2023 по 22.08.2024 за відсутності співвласників [ADDRESS] , так як послугами не користувались та застосувати строк позовної давності згідно заяви три роки, тобто розглядати період нарахувань з 22.08.2021 по 22.08.2024. Зазначає, що вимоги позивача, які викладені в позовній заяві, ними не визнаються повністю з наступних причин: сума стягнення заборгованості зі сплати внесків на утримання будинку та прибудинкової території, внесків на ремонт системи холодного водопостачання та внесків на оплату з вивезення твердих побутових відходів в сумі 24\~792,18 грн. є неаргументованою. Також не зрозуміло по оплатам, яка сума за стягнення заборгованості зі сплати внесків на утримання будинку та прибудинкової території (не вказана сума і період заборгованості), внесків на ремонт системи холодного водопостачання (не вказана точна сума і період заборгованості), внесків на оплату з вивезення твердих побутових відходів (не вказана сума і період заборгованості), що входить в цю суму 24 792,18 грн., які саме послуги були надані ОСББ «СОНЯШНЕ», наприклад договори з бухгалтером, хто надає ремонтні послуги і яка саме стаття розходів передбачає оплату представника в суді і інше. За яку кількість людей нарахована ця сума, та а якій підставі підвищення тарифів відбувалось, можливо протягом цього періоду. Крім цього зазначає, що строк позовної давності є три роки, тому період по розрахункам відповідно може бути тільки з 7 серпня 2021 року по 25 травня 2023 року. Також 05.09.2024 відповідачка [PERSON] подала із використання сервісу «Електронний суд» заяву про застосування строку позовної давності, згідно якої просить застосувати позовну давність, яка є підставою для відмови у позові. 09.09.2024 представник позивача з використання сервісу «Електронний суд» подав заяву поважності пропущення строку позовної давності,\~згідно якої\~проситьвизнати пропущеним\~ОСББ «СОНЯШНЕ»\~строк позовної\~давності з\~поважнихпричин та\~відмовити відповідачці\~ [PERSON] \~в задоволенні\~заявипро застосування строку позовної давності. Також 09.09.2024 представник позивача з використання сервісу «Електронний суд» подав пояснення на відзив на позовну заяву, в якому зазначає, що ОСББ не\~надає співвласникам\~жодних послуг,\~у т.\~ч.\~житлово-комунальних,\~так як\~ОСББ лише\~збирає та\~акумулює кошти\~співвласників,\~оплачує спільні\~витрати (в\~т.ч.\~на утримання\~будинку та\~прибудинкової території),\~які ОСББ\~здійснює відповідно\~до статуту\~й затвердженого\~кошторису.\~Тому співвласники\~сплачують в\~ОСББ не\~за послуги,\~а внески\~на відшкодування\~витрат на\~управління будинком.\~ОСББ «СОНЯШНЕ»\~здійснює управління\~будинком самостійно\~шляхом самозабезпечення.\~ОСББ «СОНЯШНЕ»\~не передавало\~управління будинком\~управителю.\~Тому встановлені\~загальними зборами\~співвласників внески\~не можуть\~вважатися «платою\~за комунальні\~послуги».Також звертає\~увагу,\~що оплата\~в ОСББ\~відбувається на\~підставі факту\~права власності\~на житлове\~приміщення (квартиру),\~а не\~факту проживання\~чи не\~проживання там.\~Оскільки відповідачі\~є співвласники\~будинку,\~то згідно\~Закону України\~«Про об`єднання\~співвласників багатоквартирного\~будинку» зобов`язані\~приймати участь\~в утриманні\~спільного майна.\~Разом з\~тим,\~не проживання\~відповідачів в\~квартирі не\~звільняє їх\~від обов`язку\~сплати внесків\~в розмірах,\~прийнятих на\~загальних зборах\~співвласників будинку.\~Розміри внесків\~на утримання\~будинку та\~прибудинкової території,\~внесків на\~ремонт системи\~холодного водопостачання\~та внесків\~на оплату\~з вивезення\~твердих побутових\~відходів,\~були визначені\~кошторисами,\~які затверджувалися\~на загальних\~зборах співвласників\~ОСББ «СОНЯШНЕ».\~Всі копії\~протоколів та\~кошторисів,\~розрахунки заборгованості\~помісячно за\~кожні роки\~були додані\~до позовної\~заяви та\~мають бути\~отримані відповідачами.\~Вказує,\~що рішення\~загальних зборів\~співвласників,\~прийняте відповідно\~до статуту\~ОСББ «СОНЯШНЕ»,\~є обов`язковим\~для всіх\~співвласників.\~Якщо,\~відповідачі не\~були згідні\~із прийнятими\~внесками (\~їх розмірами,\~порядком внесення\~і т.п.),\~вони мали\~змогу подати\~звернення голові\~правління з\~2021\~року по\~сьогодні і\~висловити будь-які\~свої претензії,\~що відповідачами\~не було\~зроблено.\~Рішення загальних\~зборів ОСББ\~«СОНЯШНЕ» відповідачами\~не оспорювалися.Крім того, вказує на те, що відповідачка [PERSON] була до серпня 2020 року головою правління ОСББ, тому вона знайома із всіма принципами нарахування внесків і порядком їх оплати, але після переобрання співвласниками будинку нового голови правління, відмовилась оплачувати внески з суб`єктивних причин. Інфляційні втрати та 3% річних як компенсацію за користування коштами можуть бути стягнуті з відповідачів, оскільки зазначені виплати не мають характеру штрафних санкцій і мають забезпечити компенсацію за інфляційні процеси та користування коштами. Крім цього, посилання відповідачки [PERSON] на настання форс-мажорних обставин (введення воєнного стану) не свідчить про поважність причин неналежного виконання зобов`язання та є необґрунтованими та не може бути підставою для звільнення від відповідальності. Також зазначає, що ОСББ «СОНЯШНЕ» пропущено строк позовної давності з поважних причин. Тому просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. 17.09.2024 відповідачка [PERSON] з використання сервісу «Електронний суд» подала заперечення на відповідь на відзив, згідно яких просить відмовити в задоволені позову. Зазначає, що з боргом не погоджуюсь в повному об`ємі. Послуги ОСББ «СОНЯШНЕ» не надає. Ремонтів не проводиться. Ремонт системи холодного водопостачання був зроблений за рахунок виділених з бюджетного розвитку 08 07 2021 (№38 у списку який надається в сумі 80 105,80 грн.) Крім цього, зазначає, що за кордоном проживає постійно з 25 травня 2023 року та послугами не користувалась ОСББ «СОНЯШНЕ» по сьогоднішній день. Ухвалою суду від 14.10.2024 клопотання відповідачки [PERSON] про витребування письмових доказів у ОСББ «СОНЯШНЕ»частково задоволено. Задоволено клопотання відповідачки [PERSON] про долучення доказів у справі, долучено до матеріалів справи копії заяви [PERSON] , [PERSON] від 20.05.2024 на адресу ОСББ, копій свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю та ордера, виданого на ім`я адвоката Огородніка О.І. Клопотання відповідачки [PERSON] про перехід від спрощеного провадження в загальне провадження задоволено. Ухвалою суду від 22.11.2024\~у задоволенні\~клопотання відповідачки\~ [PERSON] про\~відкладення (перенесення)\~розгляду справи\~до закінчення\~війни в України відмовлено, та відкладено підготовче судове засідання у даній цивільній справі. Ухвалою суду від 29.11.2024 заяву [PERSON] про виправлення описки у судовому рішенні задоволено. Ухвалою суду від 10.12.2024\~у задоволенні клопотання відповідачки [PERSON] про відкладення (перенесення) розгляду справи до закінчення війни в України відмовлено, роз`яснено відповідачу, що у випадку неможливості самостіно\~брати участь в судовому засіданні, вона має право: надати письмові пояснення по суті позову чи будь-які інші клопотання чи заяви по суті спору засобами електронного зв`язку; брати участь в судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду; скористатись правовою допомогою та мати представника. Відкладено підготовче судове засідання у даній цивільній справі. Ухвалою суду від 30.12.2024 закрито підготовче провадження, а справу призначено до судового розгляду по суті. Ухвалою суду від 17.03.2025 у задоволенні клопотання відповідачки [PERSON] про долучення\~доказів відмовлено, та відкладено розгляд даної справи. Представник позивача в судове засідання не з`явився, втім подав заяву про проведення розгляду справи у його відсутності, позовну заяву підтримує повністю. Відповідачка [PERSON] у судове засідання не з`явилася, втім з використання сервісу «Електронний суд» подала клопотання про розгляд справи за відсутності сторони, згідно якої просить розглянути справу\~без участі\~представника [PERSON] \~та [PERSON] ,\~а також\~подала додаткові\~пояснення у\~справі,\~згідно яких\~просить суд\~ухвалити рішення\~про стягнення\~за період\~липень2021\~по травень\~2023\~внески на\~утримання прибудинкової\~території в\~розмірі 8\~816,40грн. та вивіз ТПВ\~-\~2125,46\~грн.,\~поновити строк\~на додаткові\~пояснення,\~так як\~вони ґрунтуються\~на доказах,долучених під час підготовчого провадження. Взяти до уваги додаткові пояснення. Відповідачка [PERSON] у судове засідання не з`явилася, про причини своєї неявки суд не повідомила, хоча належним чином була повідомлена про день, час та місце слухання справи. Відзив на позовну заяву не подала. За таких обставин суд вважає, що справу слід слухати за відсутності сторін на підставі наявних у справі даних чи доказів, достатніх для постановлення рішення. У відповідності до ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, не здійснюється. Дослідивши матеріали справи та всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позов підставний та підлягає до задоволення, з таких підстав. Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства. За вимогами ст. ст.12,81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Судом установлено, що Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «СОНЯШНЕ» створено власниками квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку [ADDRESS] , відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку». Згідно виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «СОНЯШНЕ» є юридичною особою, основним видом діяльності, якої є комплексне обслуговування об`єктів. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] є співвласником квартири [ADDRESS] , загальною площею 55,8 кв. м., що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №358558357 від 15.12.2023. Згідно листа Франківської районної адміністрації №35-вих-108777 від 30.07.2024, станом на 29.07.2024 у квартир [ADDRESS] зареєстровано 4 (чотири) особи відповідно до даних з Реєстру територіальної громади. Відповідно до положень частини четвертої статті 319\~ЦК України, власність зобов`язує. Відповідно до положення статті 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Статтею 360\~ЦК України передбачено, що співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном. Частиною другою статті 382 ЦК України встановлено, що усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав. Згідно частини\~1\~статті 385\~ЦК України,\~власники квартир\~та нежитлових\~приміщень у\~багатоквартирному будинку\~для забезпечення\~експлуатації такого\~будинку (будинків),\~користування квартирами\~та нежитловими\~приміщеннями та\~управління,\~утримання і\~використання спільного\~майна багатоквартирного\~будинку (будинків)\~можуть створювати\~об`єднання\~співвласників багатоквартирного\~будинку (будинків). Таке об`єднання\~є юридичною\~особою,\~що створюється\~та діє\~відповідно до\~закону та\~статуту. Згідно з п.1 Розділу II статуту ОСББ «СОНЯШНЕ», метою створення об`єднання є забезпечення і захист прав співвласників, дотримання ними своїх обов`язків, належне утримання та використання спільного майна будинку, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та цим Статутом. За приписами ст.1, ч.4 ст.4 Закону України\~«Про об`єднання\~співвласників багатоквартирного\~будинку», співвласники багатоквартирного будинку - власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку. Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання. Відповідно до статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», до виключної компетенції загальних зборів відноситься визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, прийняття рішення про реконструкцію та ремонт багатоквартирного будинку або про зведення господарських споруд. Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників (п.11 Розділу III Статуту ОСББ «СОНЯШНЕ»). Об`єднання має право відповідно до законодавства та статуту об`єднання встановлювати порядок сплати, перелік та розміри внесків і платежів співвласників, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів (ст.16 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку». Співвласник зобов`язаний своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. Для забезпечення виконання власниками приміщень своїх обов`язків об`єднання має право: вимагати від співвласників своєчасної та у повному обсязі сплати всіх встановлених цим Законом та статутом об`єднання внесків і платежів, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів; звертатися до суду в разі відмови співвласника відшкодовувати заподіяні збитки, своєчасно та у повному обсязі сплачувати всі встановлені цим Законом та статутом об`єднання внески і платежі, у тому числі відрахування до резервного та ремонтного фондів (ст.ст. 15, 17 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»). Відповідно до ст. 20 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», частка співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку встановлюється пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності. Частка участі співвласника квартири та/або нежитлового приміщення визначається відповідно до його частки як співвласника квартири та/або нежитлового приміщення. Спори щодо визначення частки співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання, експлуатацію, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку вирішуються в судовому порядку. Відповідно до ст. 22 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», для забезпечення утримання та експлуатації багатоквартирного будинку, користування спільним майном у такому будинку, включаючи поточний ремонт, утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, водопостачання та водовідведення, теплопостачання і опалення, вивезення побутових відходів, об`єднання за рішенням загальних зборів має право: задовольняти зазначені потреби самостійно шляхом самозабезпечення; визначати управителя, виконавців окремих житлово-комунальних послуг, з якими усі співвласники укладають відповідні договори; виступати колективним споживачем (замовником) усіх або частини житлово-комунальних послуг. Питання самостійного забезпечення об`єднанням експлуатації та утримання багатоквартирного будинку та користування спільним майном у такому будинку регулюються Господарським кодексом України в частині господарчого забезпечення діяльності негосподарюючих суб`єктів. Відповідно до статті 23 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», внески на утримання і ремонт приміщень або іншого майна, що перебуває у спільній власності, визначаються статутом об`єднання та/або рішенням загальних зборів. Згідно з пунктом 2 Розділу V Статуту ОСББ «СОНЯШНЕ», співвласник зобов`язаний зокрема: виконувати обов`язки, передбачені Статутом об`єднання; виконувати рішення статутних органів, прийняті у межах їхніх повноважень; забезпечувати збереження приміщень, брати участь у проведенні їх реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення; не допускати порушення законних прав та інтересів інших співвласників; своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі; виконувати передбачені Статутом об`єднання обов`язки перед об`єднанням. Особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку визначено Законом України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», який регулює правові, організаційні та економічні відносини, пов`язані з реалізацією прав та виконанням обов`язків співвласників багатоквартирного будинку щодо його утримання та управління. Частиною 1\~статті 7 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» визначені обов`язки співвласників багатоквартирного будинку, зокрема: забезпечувати належне утримання та належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна багатоквартирного будинку; забезпечувати технічне обслуговування та у разі необхідності проведення поточного і капітального ремонту спільного майна багатоквартирного будинку; додержуватися вимог правил утримання багатоквартирного будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, санітарних норм; виконувати рішення зборів співвласників; своєчасно сплачувати за спожиті житлово-комунальні послуги. Кожний співвласник несе зобов`язання щодо належного утримання, експлуатації, реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку пропорційно до його частки співвласника (частина 2 статті 7 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку»). Частиною 1 статті 12\~Закону України\~«Про особливості\~здійснення прав\~власності у\~багатоквартирному будинку» визначено, що витрати на управління багатоквартирним будинком в тому числі включають: витрати на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічної переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку; витрати на оплату комунальних послуг стосовно спільного майна багатоквартирного будинку та інше. Частиною 2статті 12\~Закону України\~«Про особливості\~здійснення прав\~власності у\~багатоквартирному будинку» визначено,що\~витрати на\~управління багатоквартирним\~будинком розподіляються\~між співвласниками пропорційно до їхніх часток, якщо рішенням зборів співвласник або законодавством не передбачено іншого порядку розподілу витрат. Аналіз зазначених\~норм дає\~підстави дійти\~висновку,\~що цивільні\~права та\~обов`язки\~виникають із\~дій осіб,\~що передбачені\~актами цивільного\~законодавства,\~а також\~із дій\~осіб,\~що не\~передбачені цими\~актами,\~але за\~аналогією породжують\~цивільні права\~та обов`язки.\~Особа,\~яка є\~власником (співвласником)\~квартири або\~нежитлового приміщення\~у багатоквартирному будинку, у тому числі у якому створено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, зобов`язана здійснювати платежі та внески на утримання і ремонт спільного майна відповідно до розміру своєї частки та затверджених тарифів а також сплачувати вартість інших комунальних послуг. Особа, яка є власником приміщення у будинку, в якому створено Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, зобов`язана здійснювати платежі та внески на утримання і ремонт спільного майна незалежно від членства в об`єднанні, а тому за наявності підтверджених витрат на управління, утримання та збереження будинку заявлена сума боргу підлягає стягненню. Відповідний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 26 лютого 2020 року у справі № 522/2173/14 (провадження № 61-21971св18). У постанові Верховного Суду від 14 липня 2020 року у справі № 466/8748/16-ц зроблено правовий висновок про те, що особа, яка є співвласником будинку, в якому створено ОСББ зобов`язана брати участь у витратах на управління, утримання та збереження будинку, а об`єднання наділене правом у разі нездійснення таких дій цією особою звернутися до суду з позовом про стягнення нарахованих за цими витратами платежів. Законом, іншими законодавчими актами не передбачено затвердження або погодження органами місцевого самоврядування внесків і платежів, визначених загальними зборами ОСББ. Визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків та платежів співвласників будинку відноситься до виключної компетенції загальних зборів співвласників відповідно до частини дев`ятої статті 10 Закону, частини другої статті 12 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» та згідно із законодавчо встановленим порядком голосування на зборах об`єднання співвласників багатоквартирного будинку. Відповідний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 грудня 2019 року у справі № 910/6471/18, провадження № 12-111гс19. Схожий за змістом правовий висновок викладено також у постановах Верховного Суду від 06 березня 2019 року у справі № 679/49/16-ц, від 10 січня 2019 року у справі № 522/1654/13-ц, що свідчить про те, що питання правомірності прийняття рішення загальних зборів щодо затвердження розміру внесків на управління будинками неодноразово було предметом дослідження та правового аналізу Верховного Суду. Отже, відповідно до наведених вимог чинного законодавства особа, яка є власником квартири і, у свою чергу, співвласником будинку, в якому створено ОСББ, зобов`язана брати участь у витратах на управління, утримання та збереження будинку, а також виконувати рішення загальних зборів співвласників, натомість об`єднання наділено правом у разі нездійснення цією особою таких дій звернутися до суду з позовом про стягнення нарахованих за цими витратами платежів. Як вбачається із копії протоколу загальних зборів ОСББ «СОНЯШНЕ» №2\~від \~27.12.2020 року, що 27 грудня 2020 року загальними зборами ОСББ був затверджений кошторис на 2021 рік, згідно Додатку №7 до даного Протоколу (кошторис ОСББ «СОНЯШНЕ» на 2021 рік) визначено розмір внесків, що спрямовується на утримання будинку та прибудинкової території (з розрахунку на 1 кв. метр загальної площі квартири, що належить власнику), який становить: 6,50 грн. за 1\~кв. м. Як вбачається із копії протоколу загальних зборів ОСББ «СОНЯШНЕ» №3 від 27.12.2021 року, що 27 грудня 2021 року був затверджений кошторис на 2022 рік, згідно Додатку №11 до даного Протоколу (кошторис ОСББ «СОНЯШНЕ» на 2022 рік), визначено розмір внесків, що спрямовується на утримання будинку та прибудинкової території (з розрахунку на 1 кв. метр загальної площі квартири, що належить власнику),\~який становить: 07,00 грн. за 1\~кв. м. Разом з тим, на 2023\~рік в\~ОСББ «СОНЯШНЕ»\~кошторис не\~мінявся,\~відповідно розмір\~внеску співвласників, що\~спрямовується на\~утримання будинку\~та прибудинкової\~територіїзалишається таким же: 07,00 грн. за 1 кв. м., з розрахунку на 1 кв. метр загальної площі квартири, що належить власнику. Як вбачається\~із копії\~протоколу загальних\~зборів ОСББ\~«СОНЯШНЕ» від 30.12.2023 року №4, згідно якого затверджено розмір внесків, що спрямовується на утримання будинку та прибудинкової території та ремонт приміщень в ОСББ в таких розмірах: за період від дня реєстрації ОСББ до 01.01.2021 року: 5.50 грн. за 1 кв. м.; за період з 01.01.2021 року по 31.12.2021 року 6.50 грн. за 1 кв. м.; за період з 01.01.2022 року по 31.12.2023 року включно: 7,00 грн. за 1 кв. м.; за період з 01.01.2024 року 9,00 грн. за 1 кв. м. До розміру вказаних внесків не входила і не входить плата за вивіз твердих побутових відходів (ТПВ), яка сплачується на банківський рахунок ОСББ згідно кількості осіб, місце проживання яких зареєстровано у квартирі. Оплата внесків на утримання і ремонт будинку та плата за вивіз ТПВ здійснюється співвласниками не пізніше 25 (двадцять п`ятого) числа наступного за розрахунковим періодом (календарним місцем). Також 30 грудня 2023 року був затверджений кошторис на 2024 рік, згідно Додатку №10 до даного Протоколу (кошторис ОСББ «СОНЯШНЕ» на 2024 рік), визначено розмір внесків, що спрямовується на утримання будинку та прибудинкової території (з розрахунку на 1 кв. метр загальної площі квартири, що належить власнику), який становить: 9,00 грн. за 1\~кв. м. Рішення загальних зборів ООСББ «СОНЯШНЕ» є чинними, а відтак створюють відповідні права і обов`язки. Позивач наділений правом нараховувати плату за утримання будинку та прибудинкової території, а також внесків до ремонтного фонду і вимагати своєчасної оплати, а відповідач, в свою чергу, зобов`язаний дотримуватися прийнятих рішень загальних зборів та здійснювати своєчасну оплату внесків за надані послуги. Як вбачається з наданих позивачем довідок про заборгованість по особовому рахунку №21 від 01.07.2024 року, відповідачі мають заборгованість перед Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «СОНЯШНЕ», яка станом на 01.07.2024 становить 21847,96 грн., що складається із заборгованості: по внеску на утримання будинку та прибудинкової території із врахуванням внеску на ремонт системи холодного водопостачання у розмірі 17 569,30 гривень та по внеску за вивіз ТПВ (внесок на послугу з поводження з відходами) у розмірі 4 278,66 гривень. В матеріалах справи відсутні докази оплати відповідачами зазначеної заборгованості на рахунок позивача. Згідно із частиною першою статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання боржника сплатити певну грошову суму на користь кредитора відповідно до цивільно-правового договору або з інших підстав, визначених законом, є грошовим зобов`язанням. За таких обставин, співвласник житлового приміщення у житловому комплексі, в якому створене Об`єднання несе обов`язок зі сплати внесків відповідно до прийнятих загальними зборами рішень, а також з оплати інших платежів за спожиті житлові або комунальні послуги. Виходячи зі змісту статті 526 ЦК України, цивільне законодавство містить загальні умови виконання зобов`язання, що полягають у його виконанні належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Це правило є універсальним і підлягає застосуванню як до виконання договірних, так і недоговірних зобов`язань. Недотримання умов виконання призводить до порушення зобов`язання. Водночас матеріали справи не містять належних і допустимих доказів того, що відповідачі належно виконували свої зобов`язання з оплати внесків на утримання будинку та прибудинкової території, внесків на ремонт системи холодного водопостачання та внесків на оплату послуг з вивезення твердих побутових відходів в розмірах затвердженими вказаними вище протоколами загальних зборів ОСББ «СОНЯШНЕ». Згідно із статтею 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ч.1 ст. 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язань або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Відповідно до частин першої та другої статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. Аналіз положень статті 614 ЦК України дає підстави для висновку про те, що, установлюючи презумпцію вини особи, яка порушила зобов`язання, ЦК України покладає на неї обов`язок довести відсутність своєї вини. Такий висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 06 листопада 2019 року по справі №717/1323/16-ц (провадження №61-22244св18). Проте, відповідачі не довели належними та допустимими доказами відсутності своєї вини у порушенні зобов`язання з оплати внесків на утримання будинку та прибудинкової території, внесків на ремонт системи холодного водопостачання та внесків на оплату послуг з вивезення твердих побутових відходів. ЦК України передбачає спеціальні засоби, які забезпечують захист майнових інтересів кредитора на випадок невиконання чи неналежного виконання своїх зобов`язань боржником, які є видами забезпечення виконання зобов`язання. Частиною другою статті 625 ЦК України передбачено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Правовідносини, які склалися між сторонами, є грошовим зобов`язанням, в якому, серед інших прав і обов`язків сторін, на боржників покладено виключно певний цивільно-правовий обов`язок з оплати отриманих послуг, якому кореспондує право вимоги кредитора (частина перша статті 509 ЦК України) - вимагати сплату грошей за надані послуги. Згідно правового висновку Верховного Суду України, висловленого у постанові від 16.12.2015 року у справі № 6-2023цс15, а також аналогічного правового висновку викладеного в постанові Великої Палати Верховного Суду від 07.07.2020 року по справі № 712/8916/17, встановлено, що за відсутності оформлених договірних відносин, але в разі прострочення виконання грошового зобов`язання з оплати отриманих житлово-комунальних послуг, на боржника покладається відповідальність, передбачена частиною другою\~статті 625 ЦК України. Отже, виходячи з\~юридичної природи\~правовідносин сторін\~як грошових\~зобов`язань\~на них\~поширюється дія\~частини другої\~статті 625 ЦК України як спеціальний вид цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов`язання. Аналогічний висновок викладено в постанові Верховного Суду від 05 липня 2023 року у справі № 372/1095/20 (провадження № 61-11971св22). Таким чином, позивач має право нарахувати інфляційні втрати та 3 % річних на наявну у відповідача заборгованість. Суд вважає\~безпідставними є\~покликання відповідачки\~ [PERSON] ,\~що настання форс-мажорних обставин (введення воєнного стану) свідчить про поважність причин неналежного виконання зобов`язання та не може бути підставою для звільнення від відповідальності. Також доводи відповідачки [PERSON] щодо непроживання відповідачів у квартирі [ADDRESS] з 25.05.2023 по 22.08.2024 є підставою звільнення їх від сплати комунальних послуг є безпідставними, оскільки позивачем не надаються будь-які комунальні послуги відповідачам. Натомість відповідачі зобов`язані сплачувати позивачу внески за належне утримання та використання спільного майна у багатоквартирному будинку, тому відсутні підстави для звільнення відповідачів як співвласників квартири багатоквартирному будинку від оплати зазначених внесків. Водночас не проживання відповідачів у квартирі, яка належить їм на праві власності, не звільняє їх, як власників квартири, від обов`язку нести витрати по оплаті зазначених внесків. Подібний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 2 квітня 2020 року у справі № 757/29813/17. При цьому слід зазначити, що правовідносини між ОСББ «СОНЯШНЕ» з постачальниками послуг не становлять предмет даного розгляду, ці правовідносини є господарськими, і у разі наявності спору можуть бути вирішені відповідним судом. Крім того,\~в житловому\~багатоквартирному будинку\~ [ADDRESS] протягом\~2021\~року здійснювалися\~роботи щодо\~капітального ремонту\~системи холодного\~водопостачання,\~що підтверджується копією протоколу №3 від 27 грудня 2021 року, копією договору №68 від 11 жовтня 2011 року та копією розрахунку співфінансування об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «СОНЯШНЕ» на об`єкт «Капітальний ремонт покрівлі багатоквартирного будинку по [ADDRESS] Оскільки відповідачам як усім іншим співвласникам надавались послуги з ремонту системи холодного водопостачання у будинку, тому у відповідачів, як у співвласників наявний обов`язок відшкодувати відповідні витрати. Посилання відповідачки [PERSON] на те, що для здійснення ремонту було залучено кошти місцевого бюджету, хоча Статут ОСББ «СОНЯШНЕ» передбачає одним із джерел фінансування кошти державного та/або місцевих бюджетів, не звільняє від обов`язку сплати внесків. Таким чином, відповідачі зобов`язані здійснювати щомісячні платежі на утримання будинку та прибудинкової території, у тому числі відрахування за послуги вивезення ТПВ, та внеску на ремонт системи холодного водопостачання в розмірах, затвердженими вказаними вище протоколами загальних зборів ОСББ «СОНЯШНЕ». Враховуючи наведене, відповідачі будучи співвласниками квартири [ADDRESS] , допустили заборгованість зі\~сплати внесків\~на утримання\~будинку та\~прибудинкової території,\~внесків на\~ремонт системи\~холодного водопостачання\~та внесків\~на оплату\~послуг з\~вивезення твердих\~побутових відходів\~за період\~з 26\~грудня 2020\~року по\~25\~липня 2024\~року в розмірі 21847,96 грн., що підтверджується долученим до матеріалів справи довідками про заборгованість по особовому рахунку №21 від 01.07.2024 та нарахуванням на таку заборгованість інфляційних втрат у розмірі 2371,68\~грн. та 3 % річних у розмірі 572,54 грн., що підтверджується долученим до матеріалів справи розрахунками (додатки №1, №2, №3, №4, №5 до позову). Надані позивачем докази, суд визнає належними і допустимими, також достовірними і достатніми, оскільки ці докази містять у собі інформацію щодо предмета позовних вимог, вони логічно пов`язані з тими обставинами, які підтверджують наявність підстав для стягнення з відповідачів заборгованості. У свою чергу відповідачами не надано суду доказів, які б підтверджували належне виконання ними зобов`язань, які б спростовували суму заборгованості перед позивачем та позовні вимоги у цілому. За змістом постанови Великої Палати Верховного Суду від 15.06.2021 року у справі № 904/5726/19 (провадження № 12-95гс20) у процесуальному та матеріальному законодавстві передбачено обов`язок доказування, який слід розуміти як закріплену міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах. Цей склад фактів визначається нормою права, що регулює спірні правовідносини. Відповідно, звертаючись із позовом на захист свого порушеного права, позивач повинен довести належними, допустимими та достовірними доказами підстави виникнення в боржника обов`язку та зміст цього обов`язку згідно з нормами права, що регулюють спірні правовідносини.\~У свою чергу процесуальні обов`язки відповідача полягають також у здійснені ним активних процесуальних дій, наведенні доводів та наданні доказів, що спростовують існування цивільного права позивача. Тож виходячи з принципу змагальності сторін у процесі на позивача за загальним правилом розподілу тягаря доказування не може бути покладено обов`язок доведення обставин, за які відповідає відповідач, зокрема, якщо відповідач нехтує своїми процесуальними обов`язками. Разом з тим, заперечень чи спростувань (у формі відповідних розрахунків) розрахунку заборгованості відповідачі не подали, іншого розрахунку суду не представлено, як і не доведено те, що невиконання зобов`язань по сплаті внесків на\~утримання будинку\~та прибудинкової\~території,\~внесків на\~ремонт системи\~холодного водопостачання\~та внесків\~на оплату\~послуг з\~вивезення твердих\~побутових відходів сталося не з їх вини. Натомість оцінюючи подані позивачем розрахунки заборгованості з точки зору допустимості та належності, суд враховує, що такі були належним чином обґрунтовані та мотивовані. У свою чергу, в процесі розгляду справи не здобуто жодних доказів, які ставлять під сумнів математичні розрахунки наведені позивачем. Згідно з\~ст.\~5\~ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Відповідно до ч.1 ст.\~89\~ЦПК України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Відповідно до приписів ст. 263 ЦПК України,судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Відповідно до\~ст.\~540\~ЦК України,\~якщо у\~зобов`язанні\~беруть участь\~кілька кредиторів\~або кілька\~боржників,\~кожний із\~кредиторів має\~право вимагати\~виконання,\~а кожний\~із боржників\~повинен виконати\~обов`язок\~у рівній\~частці,\~якщо інше\~не встановлено\~договором або\~актами цивільного\~законодавства.\~Також,\~ч.1\~ст.\~543\~ЦК України\~передбачено,\~що у разі солідарного обов`язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов`язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо. Оскільки відповідачі є співвласниками, зареєстровані та проживають у вказаній квартирі, тому вони несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати внесків на утримання будинку та прибудинкової території. За відсутності будь-яких інших доказів у справі щодо розміру заборгованості відповідачів їх перед позивачем, їх погашення відповідачами, суд встановлює такий розмір заборгованості виходячи з розрахунку позивача та вважає доведеним факт наявності заборгованості відповідачів перед позивачем станом на 01.07.2024 зі сплати внесків на утримання будинку та прибудинкової території, внесків на ремонт системи холодного водопостачання та внесків на оплату послуг з вивезення твердих побутових відходів у розмірі 21847,96 гривень,\~3\~%\~річних у\~розмірі 572,54 гривень та інфляційні втрати у розмірі 2\~371,68 гривень, а всього разом 24 792 (двадцять чотири тисячі сімсот дев`яносто дві) гривні 18 копійок. Разом з тим, відповідачкою [PERSON] було заявлено про застосування строку позовної давності до заявлених позовних вимог. Відповідно до положень статей 256-257 ЦК України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Відповідно до частини 3 та 4 статті 267 ЦК України, позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. За загальним правилом перебіг загальної і спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (частина перша статті 261 ЦК України). Початок перебігу позовної давності збігається з моментом виникнення у зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд. Згідно з статтею 266\~ЦК України зі спливом позовної давності до основної вимоги вважається, що позовна давність спливла і до додаткової вимоги. Європейський суд з прав людини вказав, що інститут позовної давності є спільною рисою правових систем Держав-учасниць і має на меті гарантувати: юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, спростувати які може виявитися нелегким завданням, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що які відбули у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із спливом часу (STUBBINGS AND OTHERS v. THE UNITED KINGDOM, № 22083/93, № 22095/93, § 51, ЄСПЛ, від 22 жовтня 1996 року; ZOLOTAS v. GREECE (No. 2), № 66610/09,§ 43, ЄСПЛ, від 29 січня 2013 року). 02 квітня 2020 року набув чинності Закон України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», відповідно до якого\~розділ «Прикінцеві положення» ЦК України\~доповнено пунктом 12, за змістом якого під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями\~257,\~258,\~362,\~559,\~681,\~728,\~786,\~1293 цього\~Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2»\~з подальшими змінами, з 12.03.2020 до 22.05.2020 на всій території України встановлений карантин. Постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 №392, з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, з 22 травня 2020 р. до 31 липня 2020 р. продовжено на всій території України дію карантину, встановленого\~постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211. Постановою Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 №641, з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, з 1 серпня до 31 серпня 2020 р. продовжено на всій території України дію карантину, встановленого\~постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211. Постановою Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 №1236\~з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з 19 грудня 2020 р. до 31 березня 2022 року продовжено на всій території України дію карантину, встановленого\~постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211. Постановою Кабінету Міністрів України від 27.05.2022 № 630\~було внесено зміни, зокрема, до п. 1\~постанови Кабінету Міністрів України «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 09.12.2020 р. № 1236, продовживши карантин до 31 серпня 2022 року. Дію карантину, продовжено на всій території України згідно з Постановами КМУ, востаннє\~Постановою КМУ\~№1423\~від 23.12.2022 строком до 30.04.2023. Дію карантину неодноразово було продовжено на всій території України, востаннє\~постановою Кабінету Міністрів України від 25.04.2023 № 383\~до 30 червня 2023 року. Беручи до уваги вищевказані положення постанов Кабінету Міністрів України, встановлений на території України карантин з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), діяв з 12.03.2020 до 30.06.2023. Також, слід зазначити, що\~Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим\~Законом № 2102-IX від 24.02.2022, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому, відповідно до Указів Президента України строк дії воєнного стану в Україні продовжувався і діє на даний час. Згідно з п.19 «Прикінцевих та перехідних положень» ЦК України, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259,\~362, 559, 681,\~728, 786,\~1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії. У зв`язку з викладеним, починаючи з дня набрання чинності Закону України від 30.03.2020 № 540-IX, тобто з 02.04.2020 року діє положення про продовження строків позовної давності на період дії карантину та воєнного стану в Україні. Наведене свідчить, що законодавцем з метою забезпечення визначеного\~Конституцією України\~права на доступ до суду передбачено продовження на період дії воєнного стану строку, протягом якого особа може реалізувати своє право на звернення до суду з метою захисту своєї прав та інтересів. З наявної в матеріалах справи Довідки про заборгованість по особовому рахунку №21 від 01.07.2024 року вбачається, що відповідачами здійснено останній платіж у 2020 році, зокрема у листопаді 2020 році у розмірі 272,40 грн., а також здійснено останній платіж у 2022 році, зокрема у вересні 2022 року у розмірі 392,25 грн. Згідно положення ч.1 та ч.3 ст.264\~ЦК України, перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується. Отже, переривання перебігу позовної давності передбачає, що внаслідок вчинення боржником певних дій (або підтвердження визнання боржником боргу чи іншого обов`язку, або подання кредитором позову до одного чи кількох боржників) перебіг цього строку припиняється. Після такого переривання перебіг позовної давності розпочинається заново з наступного дня після підтвердження визнання боржником боргу чи іншого обов`язку або після подання кредитором позову до одного чи кількох боржників (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 травня 2018 року у справі № 663/2070/15- ц) Оскільки відповідачами частково погашувалась попередня заборгованість, що свідчить про визнання боргу, внаслідок чого строк позовної давності переривався із кожним платежем, починаючи з вересня 2022 року, і його сплив починався заново, а тому не є пропущеним. Отже, покликання відповідачки [PERSON] на строк позовної давності не приймається судом до уваги, оскільки позивач звернувся із позовом в межах строку позовної давності. Доказів протилежного відповідачкою до суду не надано. Таким чином, позивачем не пропущено строк позовної давності звернення з даними позовними вимогами до суду. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, N 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року) З огляду на зазначені обставини, у зв`язку із неналежним виконанням зобов`язання щодо наданих послуг по оплаті щомісячних внесків і платежів співвласників на утримання будинку і прибудинкової території ОСББ «СОНЯШНЕ», суд приходить до висновку, що стягнути солідарно з [PERSON] ,\~ [PERSON] на користь Об`єднання\~співвласників багатоквартирного\~будинку «СОНЯШНЕ»\~заборгованість зі\~сплати внесків\~на утримання\~будинку та\~прибудинкової території,\~внесків на\~ремонт системи\~холодного водопостачання\~та внесків\~на оплату\~послуг з\~вивезення твердих\~побутових відходів\~за період\~з 26.12.2020\~по 25.07.2024\~в розмірі\~21\~847,96\~гривень,\~3\~%\~річних\~у\~розмірі 572,54 гривень та інфляційні втрати у розмірі 2\~371,68 гривень, а всього разом 24 792 (двадцять чотири тисячі сімсот дев`яносто дві) гривні 18 копійок. Згідно з ч.1 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відтак, вирішуючи питання стягнення судових витрат на підставі ст.141 ЦПК України, суд приходить до висновку, що слід стягнути з відповідачів на користь позивача понесені судові витрати у розмірі по 1\~514 гривень з кожного.

Outcome: approved