Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-02 00:00:00

01.08.2024 представник позивачки [PERSON] - адвокат Маркова В.О. звернулася до Франківського районного суду м. Львова з позовом Львівського комунального підприємства «Львівський ліхтар» про визнання безпідставною заборгованості, в якому просить визнати безпідставну заборгованість, нараховану Львівським комунальним підприємством «Львівський ліхтар» (код ЄДРПОУ 20807029) [PERSON] за послуги з управління будинком (утримання будинку та прибудинкової території) по квартирі [ADDRESS] та зобов`язати Львівське комунальне підприємство «Львівський ліхтар» (код ЄДРПОУ 20807029) списати [PERSON] заборгованість за послуги з управління будинком (утримання будинку та прибудинкової території) по квартирі [ADDRESS] . В обґрунтування вимог [PERSON] покликається на те, що вона не замовляла у Львівського комунального підприємства «Львівський ліхтар» перелік послуг, зазначених в рахунку, зокрема сторони не погоджували в жодний спосіб види, обсяг, ціну та перелік послуг, як і порядок їх надання. Зазначає, що між сторонами не виникло жодних зобов`язальних правовідносин та у відповідача юридичних умов необхідних для нарахування плати за послуги. При цьому, перелік та вартість послуг з управління багатоквартирним будинком повинні бути затвердженні рішенням загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку у відповідності до вимог ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення прав власності у багатоквартирному будинку». Тому її відмова від оплати заявленої заборгованості за такі послуги за відсутності погодження між сторонами видів робіт, обсягів та ціни є обґрунтованою, а нарахована заборгованість є безпідставною. На її думку поведінка відповідача, який примушує її оплатити незаконну нараховану заборгованість, свідчить про нечесну підприємницьку практику відповідача, та нарахована заборгованість відповідачем є формою втручання право на мирне володіння своїм майном. У зв`язку з чим, просить позов задовольнити в повному обсязі. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.08.2024, автоматизованою системою документообігу суду для цього судового провадження визначено суддю Кушнір Б.Б. Ухвалою судді від 05.08.2024 відкрито провадження у справі та вирішено розглядати таку за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. \~ \~ \~ \~28.08.2024 Львівське комунальне підприємство «Львівський ліхтар» подало до суду відзив на позовну заяву у справі №465/6028/24 про визнання безпідставною заборгованості та зустрічний позов до [PERSON] про стягнення заборгованості, в якому просить прийняти зустрічний позов та об`єднати в одне провадження з первісним позовом [PERSON] у справі №465/6028/24. Львівське комунальне підприємство «Львівський ліхтар» свої вимоги мотивує тим, що ЛКП «Львівський ліхтар» на сьогодніший день надає житлово-комунальні послуги співвласникам багатоквартирного будинку [ADDRESS] , оскільки відповідно до ухвали виконавчого комітету Львівської міської ради №5632 від 10.10.2019 року «Про припинення ЛКП «Навколо базару» шляхом приєднання до ЛКП «Львівський ліхтар», останнє в подальшому виступає як управитель будинку. Ухвалою Львівської міської ради №4035 від 11.10.2018 «Про врегулювання питання управління багатоквартирними будинками та їх обслуговування у м. Львові» встановлено, що Львівські комунальні підприємства, предметом діяльності яких є надання послуг з управління будинками та їх обслуговування, залишаються виконавцями житлово-комунальних послуг у житлових будинках м. Львова, до часу прийняття рішення власниками квартир та нежитлових приміщень багатоквартирних будинків про форму управління багатоквартирним будинком або створення об?єднання співвласників багатоквартирного будинку. Оскільки ЛКП «Навколо базару» не здійснює діяльності, а співвласники багатоквартирного будинку [ADDRESS] на загальних зборах не відмовились від управителя ЛКП «Львівський ліхтар», не обрали іншого управителя та не створили ОСББ, тому ЛКП «Львівський ліхтар» надає послуги співвласникам за вказаною адресою на законних підставах. Між ЛКП «Львівський ліхтар» та боржниками встановилися фактичні договірні відносини з приводу надання житлово-комунальних послуг на підставі відкритого особового рахунку. У зв`язку з чим, просить зустрічний позов задовлити. На підставі\~вищевикладеного,\~та з\~врахуванням нової\~редакції даної\~заяви просить\~суд стягнути\~ солідарно [PERSON] та [PERSON] на користь ЛКП «Львівський ліхтар» заборгованість за житлово-комунальні послуги. Ухвалою суду від 28.08.2024: прийнято та долучено до матеріалів даної цивільної справи відзив Львівського комунального підприємства «Львівський ліхтар» на позовну заяву у справі №465/6028/24 про визнання безпідставною заборгованість. Прийнято зустрічний позов Львівського комунального підприємства «Львівський ліхтар» до [PERSON] про стягнення заборгованості до спільного розгляду із первісним позовом [PERSON] до Львівського комунального підприємства «Львівський ліхтар» про визнання безпідставною заборгованість, об`єднавши позовні вимоги за зустрічним позовом в одне провадження із первісним позовом. Залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору Львівське комунальне підприємство «Навколо базару» та Франківську районну адміністрацію Львівської міської ради. 02.09.2024 представник позивачки [PERSON] - адвокат Маркова В.О. подала відзив на зустрічну позовну заяву, в якому навела аналогічні підстави, що зазначені у первісній позовній заяві. Відтак зазначає, що ЛКП «Львівський ліхтар» недоведено факту порушення його права чи законного інтересу відповідачем по справі за зустрічним позовом, тому у задоволенні зустрічного позову просить відмовити. 04.09.2024 Львівське комунальне підприємство «Навколо базару» подало до суду заяву, в якій зазначає, що проти первісного [PERSON] заперечують в повному обсязі та просить в такому відмовити. Зустрічний позов ЛКП «Львівський ліхтар» підтримує та просить його задоволити. Ухвалою суду від 09.09.2024 клопотання представника позивачки [PERSON] - адвоката Маркової В.О. про витребування письмових доказів у ЛКП «Львівський ліхтар» частково задоволено. Витребувано від Львівського комунального підприємства «Львівський ліхтар» наступні докази, а саме: копію чинного\~повного статуту\~Львівського комунального підприємства «Львівський ліхтар»; копію витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань про державну реєстрацію ЛКП «Львівський ліхтар» з зазначенням всіх юридичних осіб, якій приєднанні до даного комунального підприємства в порядку правонаступництва. 12.09.2024 Франківська районна адміністрація Львівської міської ради» подало до суду пояснення третьої особи, до яких просить відмовити в задоволенні позову [PERSON] до Львівського комунального підприємства «Львівський ліхтар» про визнання безпідставною заборгованості в повному обсязі. 17.09.2024 Львівське комунальне підприємство «Львівський ліхтар» подало до суду відповідь відзив у справі №465/6028/24, згідно якої просить задовольнити зустрічний позов в повному обсязі та судові витрати покласти на позивача. 04.10.2024 Львівське комунальне підприємство «Львівський ліхтар» подало до суду заперечення про зміну підстав позову у цивільній справі №465/6028/24, до яких просить відмовити в задоволенні позову [PERSON] до Львівського комунального підприємства «Львівський ліхтар» про визнання безпідставною заборгованість та її списання в повному обсязі, та судові витрати покласти на позивача. Ухвалою суду від 07.10.2024 клопотання ЛКП «Львівський ліхтар» про залучення співвідповідачем [PERSON] за зустрічним позовом задоволено. Залучено до участі в даній цивільній справі за зустрічним позовом Львівського комунального підприємства «Львівський ліхтар» до [PERSON] про стягнення заборгованості, в якості співвідповідача [PERSON] . Прийнято до розгляду заяву представника позивача [PERSON] адвоката Маркової В.О. про зміну підстав первісного позову та долучено до матеріалів справи. Ухвалою суду від 07.10.2024 клопотання ЛКП «Львівський ліхтар» про продовження строку підготовчого судового засідання задоволено. Продовжено строк проведення підготовчого провадження у даній справі. 16.10.2024 представника позивачки [PERSON] - адвокат Маркова В.О. подало до суду заяву, згідно якої зазначає, що зустрічну позовну заяву ЛКП «Львівський ліхтар» заперечує у повному обсязі, оскільки вона є необґрунтованою та у разі її задоволення судом, просить застосувати позовну давність. 16.10.2024 Львівське комунальне підприємство «Львівський ліхтар» подало до суду відповідь на відзив, в якому просить відмовити [PERSON] у заяві про застосування строку позовної давності та зустрічну позовну заяву задовольнити. Ухвалою суду від 25.11.2024 закрито підготовче провадження, а справу призначено до судового розгляду по суті. Позивач за\~первісним позовом\~(відповідач\~за зустрічним\~позовом) [PERSON] та відповідач за зустрічним позовом [PERSON] в судове засідання не з`явилися, втім [PERSON] подала заяву про розгляд справи без їх участі, і без виклику сторони позивача за первісним позовом. Відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним позовом) Львівське комунальне підприємство «Львівський ліхтар» в судове засідання не з`явився, втім представник подав заяву про розгляд справи без їх участі. Треті особи\~за первісним\~позовом - Львівське комунальне підприємство «Навколо базару» та Франківська районна адміністрація Львівська міська рада в судове засідання не з`явилися, втім їх представники подали заяви про розгляд справи без їх участі. За таких обставин суд вважає, що справу слід слухати за відсутності учасників справи на підставі наявних у справі даних чи доказів, достатніх для постановлення рішення. У відповідності до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, \~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, не здійснюється. Дослідивши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позови, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спорів по суті, суд приходить до висновку, що слід відмовити в первісному позові, а зустрічний позов підлягає до часткового задоволення, з таких підстав. Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства. За вимогами ст. ст.12,81\~ЦПК\~України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] та [PERSON] зареєстровані та проживають у квартирі [ADDRESS] . Даний факт підтверджується довідкою «Львівський ліхтар» з місця проживання про склад сім`ї і прописку №1867 від 05.07.2021. 03.06.2019 відбулися збори співвласників багатоквартирного будинку за місцезнаходженням за адресою [ADDRESS] , що підтверджується протоколом №146 від 03.06.2019. Відповідно до протоколу від 25 від 22.07.2019 року на зборах співвласників багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] було прийнято: - визначено управителем багатоквартирного будинку [ADDRESS] ЛКП «Навколо базару»; - обрано уповноважену особу співвласників під час укладення, внесення змін та розірвання договору з управителем багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] та здійснення контролю за його виканням п. [PERSON] , що проживає за адресою: [ADDRESS] , якій надано право підпису від імені співвласників багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] , на договорі про управління багатоквартирним будинком з ЛКП «Навколо базару», та змінах до цього договору. Згідно ч.1 ст.9\~Закону України\~«Про особливості\~здійснення права\~власності у\~багатоквартирному будинку», управління багатоквартирним будинком здійснюється його співвласниками. За рішенням співвласників усі або частина функцій з управління багатоквартирним будинком можуть передаватися управителю або всі функції - об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку (асоціації об`єднань співвласників багатоквартирного будинку). Відповідно до ст. 10\~Закону України\~«Про особливості\~здійснення права\~власності у\~багатоквартирному будинку», співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах у порядку, передбаченому цією статтею. Якщо у багатоквартирному будинку в установленому законом порядку утворено об`єднання співвласників, проведення зборів та прийняття відповідних рішень здійснюються згідно із законом, що регулює діяльність об`єднань співвласників багатоквартирних будинків. Рішення приймається шляхом поіменного голосування. Рішення вважається прийнятим зборами співвласників, якщо за нього проголосували власники квартир та нежитлових приміщень, площа яких разом перевищує 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку. Рішення зборів співвласників є обов`язковими для всіх співвласників, включаючи тих, які після прийняття таких рішень набули право власності на квартиру чи нежитлове приміщення. Якщо зборами співвласників прийнято рішення про укладення договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, такий договір (зміни до нього) підписується співвласником (співвласниками), уповноваженим (уповноваженими) на це рішенням зборів співвласників. Такий договір підписується на умовах, затверджених зборами співвласників, та є обов`язковим для виконання всіма співвласниками. Отже, мешканцями будинку за адресою: [ADDRESS] , було проведено збори співмешканців багатоквартирного будинку відповідно до вимог законодавства. На підставі укладеного договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком від 01.08.2019, ЛКП «Навколо базару» визначено надавати послуги співвласникам багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] . Згідно із умовами договору, управитель зобов`язується надавати співвласникам послугу з управління багатоквартирним будинком, що розташований за адресою: [ADDRESS] , а співвласники зобов`язуються оплачувати управителю послугу з управління згідно із вимогами законодавства та умовами цього договору. Послуга з управління включає утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо. Кожен із співвласників має право одержувати від управителя своєчасно та належної якості послугу з управління згідно із законодавством та умовами цього договору. Разом з тим, кожен із співвласників зобов`язаний оплачувати управителеві надані послуги з управління в порядку, за ціною та у строки встановлені цим договором. Згідно із умовами договору, сторони погодилися, що ціна послуги з управління становить 5,06 гривень на місяць за 1 кв. метр загальної площі житлового або нежитлового приміщення у будинку та включає: витрати на утримання будинку та прибудинкової території і поточний ремонт спільного майна будинку відповідно до кошторису витрат на утримання будинку та прибудинкової території; винагороду управителю в розмірі 1,80 гривень на місяць. Плата на послугу з управління нараховується щомісяця управителем та вноситься кожним співвласником не пізніше 25 числа місяця, наступного за розрахунковим. Ухвалою Львівська міська рада №5632 від 10.10.2019 року «Про припинення ЛКП «Навколо базару» шляхом приєднання до ЛКП «Львівський ліхтар», згідно якої ухвалено: 1)Припинити ЛКП «Навколо базару» шляхом приєднання до ЛКП «Львівський ліхтар». 2)Утворити комісію з припинення ЛКП «Навколо базару» шляхом приєднання до ЛКП «Львівський ліхтар» та затвердити її персональний склад. 3)Встановити двомісячний строк з моменту державної реєстрації рішення про припинення ЛКП «Навколо базару» шляхом приєднання до ЛКП «Львівський ліхтар» для заявлення кредиторами своїх вимог шляхом їх скерування комісії з припинення ЛКП «Навколо базару» шляхом приєднання до ЛКП «Львівський ліхтар». 4)Контроль за виконанням ухвали покласти на заступника міського голови з питань житлово-комунальних господарств. В свою чергу, між ЛКП «Львівський ліхтар» та ЛКП «Навколо базару» 28.02.2020 був підписаний акт приймання передачі житлових будинків з балансу ЛКП «Навколо базару» та баланс та обслуговування ЛКП «Львівський ліхтар». Згідно з п.п.1.1 статуту, Львівське комунальне підприємство Львівський ліхтар» створене Львівською міською радою згідно з ухвалою міської ради від 31.01.2002 №1440 та підпорядковане Франківській районній адміністрації, що є представником власника-територіальної громади м. Львова і є органом, до сфери управління якого входить комунальне підприємств. Відтак, на даний час ЛКП «Львівський ліхтар», як управитель надає житлово-комунальні послуги мешканцям багатоквартирного будинку [ADDRESS] . Представником ЛКП «Львівський ліхтар» до позову надано докази, що підтверджують надання житлово-комунальних послуг, а саме договори з підрядними організаціями, рахунки, штатні розписи, наказ на прийняття на роботу, акти, додаткові угоди, відомість про нарахування по споживачах та акти виконаних робіт тощо. Основні засади організаційних, господарських відносин, що виникають у сфері надання та споживання житлово-комунальних послуг між їхніми виробниками, виконавцями і споживачами, а також їхні права та обов`язки, регулюються\~Законом України «Про житлово-комунальні послуги». Згідно із п. 14 ч. 1\~ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», управитель багатоквартирного будинку (далі - управитель) - фізична особа - підприємець або юридична особа - суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб. Відповідно до ст.\~5\~Закону України\~«Про житлово-комунальні\~послуги», до\~житлово-комунальних\~послуг належать:\~житлова послуга\~-\~послуга з\~управління багатоквартирним\~будинком.\~Послуга з\~управління багатоквартирним\~будинком включає:\~забезпечення утримання\~спільного майна\~багатоквартирного будинку,\~зокрема прибирання\~внутрішньобудинкових приміщень\~та прибудинкової\~території,\~якщо прибудинкова\~територія,\~за даними\~Державного земельного кадастру, знаходиться у власності або користуванні співвласників багатоквартирного будинку відповідно до вимог законодавства, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо; купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку; інші додаткові послуги, які можуть бути замовлені співвласниками багатоквартирного будинку. Відповідно до ч. 2 ст. 12 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»,\~договори про\~надання житлово-комунальних\~послуг укладаються\~відповідно до\~типових або\~примірних договорів,\~затверджених Кабінетом\~Міністрів України\~або іншими\~уповноваженими законом\~державними органами\~відповідно до\~закону.\~Такі договори\~можуть затверджуватися\~окремо для\~різних моделей\~організації договірних\~відносин (індивідуальний договір та колективний договір про надання комунальних послуг) та для різних категорій споживачів (індивідуальний споживач, колективний споживач). Згідно з ст. 6 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», учасниками правовідносин у сфері надання житлово-комунальних послуг є споживачі (індивідуальні та колективні), управитель, виконавці комунальних послуг. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст.\~7\~Закону України\~«Про житлово-комунальні\~послуги» споживач має право одержувати своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів. Пункту 5 ч.1 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено право споживача на зменшення у встановленому законодавством порядку розміру плати за житлово-комунальні послуги у разі їх ненадання, надання не в повному обсязі або зниження їхньої якості. Пунктом 9 ч.1 ст.\~7\~Закону України\~«Про житлово-комунальні\~послуги» визначено, що споживач має право складати та підписувати акти-претензії у зв`язку з порушенням порядку надання житлово-комунальних послуг, зміною їхніх споживчих властивостей та перевищенням строків проведення аварійно-відновних робіт. Індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами (п. 5 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»). Відповідно до ч. 1\~ст.\~9\~Закону України\~«Про житлово-комунальні\~послуги», споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Обов`язок щодо оплати власниками квартир та споживачами житлово-комунальних послуг, крім вищенаведених положень законодавства, закріплений також у статті 162 ЖК України. У відповідності до ч.1 ст. 12 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», надання житлово-комунальних послуг здійснюється виключно на договірних засадах. Згідно із ч. 2 ст. 27 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»,\~у разі ненадання, надання неналежної якості послуги з управління багатоквартирним будинком споживач має право викликати управителя для перевірки якості наданих послуг. Частиною 4 вказаної статті визначено, що за результатами перевірки якості надання комунальних послуг або якості послуг з управління багатоквартирним будинком складається акт-претензія, який підписується споживачем та виконавцем комунальної послуги або управителем (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком). Згідно із ч. 5,6 ст. 27 даного Закону виконавець комунальної послуги або управитель (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) зобов`язаний прибути на виклик споживача у строки, визначені в договорі про надання послуги, але не пізніше ніж протягом однієї доби з моменту отримання повідомлення споживача. У разі неприбуття виконавця комунальної послуги або управителя (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) в установлений строк або необґрунтованої відмови підписати акт-претензію такий акт підписується споживачем, а також не менш як двома споживачами відповідної послуги, які проживають (розташовані) в сусідніх будівлях (у приміщеннях - якщо послуга надається у багатоквартирному будинку), і надсилається виконавцю комунальної послуги або управителю (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) рекомендованим листом. Також, суд звертає увагу на те, що відповідно до п. 4 вказаного договору кожен із співвласників має право на перевірку кількості та якості послуги з управління у встановленому законом порядку, складати та підписувати акти-претензії у зв`язку з порушенням порядку надання послуги з управління, зміною її споживчих властивостей та перевищення строків проведення аварійно-відновних робіт. Відповідно до положень частини четвертої статті 319\~ЦК України власність зобов`язує. Згідно статті 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Тобто, положення\~статті 322 ЦК України\~встановлюють презумпцію обов`язку власника нести усі витрати, пов`язані з утриманням належного йому майна, у тому числі з оплати комунальних та інших наданих йому послуг, поза залежністю від того, чи користується він ними безпосередньо чи ні. До таких витрат належать витрати, пов`язані зі зберіганням майна, його ремонтом, забезпеченням збереження його властивостей тощо. Такий обов`язок власника є похідним від належних йому, як абсолютному володарю, правочинів володіння, користування та розпорядження майном. Невиконання власником свого обов`язку по утриманню своєї власності може створювати небезпеку для третіх осіб. Статтею 360\~ЦК України передбачено, що співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном. Статтею 156\~ЖК України визначено, що члени сім`ї власника будинку (квартири) зобов`язані дбайливо ставитися до жилого будинку (квартири). Повнолітні члени сім`ї власника зобов`язані брати участь у витратах по утриманню будинку (квартири) і придомової території та проведенню ремонту. Наведене узгоджується із положеннями п. 3\~ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», відповідно до якої дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг. Згідно із ч.3 ст. 10 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», ч. 1, 2\~ст. 12 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» від 14 травня 2015 року № 417-VIII\~п. 32\~постанови Кабінету\~Міністрів України\~від 5\~вересня 2018\~року №\~712\~«Про затвердження\~Правил надання\~послуги з\~управління багатоквартирним\~будинком та\~Типового договору\~про надання\~послуги з\~управління багатоквартирним\~будинком» витрати на управління багатоквартирним будинком включають: 1) витрати на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку; 2) витрати на оплату комунальних послуг стосовно спільного майна багатоквартирного будинку; 2-1) витрати, пов`язані з виконанням зобов`язань за кредитним договором, укладеним за програмами Фонду енергоефективності; 3) витрати на сплату винагороди управителю в разі його залучення; 4) інші витрати, передбачені рішенням співвласників або законом. Витрати на управління багатоквартирним будинком розподіляються між співвласниками пропорційно до їхніх часток співвласника, якщо рішенням зборів співвласників або законодавством не передбачено іншого порядку розподілу витрат. Відсутність письмово оформленого договору з постачальником послуг не позбавляє споживача обов`язку оплачувати надані послуги. Аналогічна позиція міститься у висновку Верховного суду України, викладеному у постанові від 30.10.2013 по справі 6-59цс13, постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 вересня 2018 року у справі № 750/12850/16ц, постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 06 листопада 2019 року у справі № 642/2858/16, постанові Верховного Суду від 14 лютого 2018 року у справі №639/10591/14-ц, а також у пунктах 76-79 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі № 712/89/17 (провадження № 14- 448цс19). Таким чином, згідно із зазначеними нормами закону споживач зобов`язаний оплатити житлово-комунальні послуги, якщо він фактично користувався ними. Факт відсутності договору про надання житлово-комунальних послуг сам по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі. Разом із тим відповідно до загальних умов виконання зобов`язання, установлених статтею 526 ЦК України, зобов`язання повинно виконуватись належним чином згідно з умовами договору та вимогами ЦК України, інших актів цивільного законодавства. Недотримання таких вимог призводить до порушення зобов`язань. Згідно із частиною першою статті 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання боржника сплатити певну грошову суму на користь кредитора відповідно до цивільно-правового договору або з інших підстав, визначених законом, є грошовим зобов`язанням. Таким чином, правовідношення, в якому замовник зобов`язаний оплатити надану послугу в грошах, а виконавець має право вимагати від замовника відповідної оплати, тобто в якому передбачено передачу грошей як предмета договору або сплату їх як ціни договору, є грошовим зобов`язанням. З огляду на викладене слід дійти висновку про те, що правовідносини, які склалися між сторонами, є грошовим зобов`язанням, в якому, серед інших прав і обов`язків сторін, на боржників покладено виключно певний цивільно-правовий обов`язок з оплати отриманих житлово-комунальних послуг, якому кореспондує право вимоги кредитора (частина перша статті 509 ЦК України) - вимагати сплату грошей за надані послуги. Згідно із статтею 610\~ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Як вбачається з матеріалів справи відповідачі за зустрічним позовом [PERSON] та [PERSON] отримував надані послуги, проте своїх обов`язків щодо повної та своєчасної оплати отриманих послуг не виконували та не сплачували рахунки. Відповідно до частин першої та другої статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. Аналіз положень статті 614 ЦК України дає підстави для висновку про те, що, установлюючи презумпцію вини особи, яка порушила зобов`язання, ЦК України покладає на неї обов`язок довести відсутність своєї вини. Такий висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 06 листопада 2019 року по справі №717/1323/16-ц (провадження №61-22244св18). Заперечуючи щодо задоволення позовних вимог, відповідачами за зустрічним позовом, всупереч ч. 1 ст. 81 ЦПК України, не надано доказів на спростування поданого ЛКП «Львівський ліхтар» розрахунку заборгованості, в тому числі і не подано власного розрахунку заборгованості. Разом з тим, заперечень чи спростувань (у формі відповідних розрахунків) розрахунку заборгованості відповідачами за зустрічним позовом не подано, іншого розрахунку суду не представлено. Оскільки позивач забезпечив надання споживачу відповідних послуг, а саме надавав житловокомунальні послугиза адресою: [ADDRESS] , відповідачам за зустрічним позовом, тобто, між сторонами встановлені фактичні договірні відносини на тих умовах, за яких надається ці послуги, та від яких останні не відмовлялися. З огляду на викладене правовідносини, які виникли між сторонами, є грошовим зобов`язанням, в якому, серед інших прав і обов`язків сторін, на боржників покладено виключно певний цивільно-правовий обов`язок з оплати отриманих житлово-комунальних послуг, якому кореспондує право вимоги кредитора (частина перша статті 509 ЦК України) вимагати сплати грошей за надані послуги. Згідно з ст.\~5\~ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Відповідно до ч.1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Відповідно до приписів ст. 263 ЦПК України,\~судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. В свою чергу, відповідно до\~ст. 256 ЦК України\~позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст. 257 ЦК України). Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (ч. 4 ст. 267 ЦК України). За загальним правилом перебіг позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (ч. 1\~ст. 261 ЦК України). Для обчислення позовної давності застосовуються загальні положення про обчислення строків, що містяться у ст.\~ст. 252-255 ЦК України. За змістом\~статті 261 ЦК України,\~початок перебігу позовної давності співпадає з моментом виникнення у зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд. За таких обставин, в судовому засіданні встановлено, що при звернені до суду з позовом, ЛКП «Львівський ліхтар" пропущений частково строк, встановлений ст.257 ЦК України, поважності причин представник ЛКП «Львівський ліхтар» пропуску строку звернення до суду не надав. При цьому, оцінюючи поданий ЛКП «Львівський ліхтар» розрахунок заборгованості з точки зору допустимості та належності, суд вважає, що такий є частково обґрунтований. Суд вважає безпідставними покликання відповідачів зустрічним позовом на те, що між ними та підприємством не укладався договір зобов`язального характеру, оскільки на підставі укладеного договору про надання послуги з управління багатоквартирним будинком від 01.08.2019 встановлено, що співвласники зобов`язані оплачувати управителеві надані послуги з управління в порядку, за ціною та у строки, встановлені цим договором. В свою чергу, управитель має право вимагати від споживачів оплату наданої послуги з управління в порядку, за ціною та у строки, встановлені цим договором. Враховуючи наведене,\~суд приходить\~до висновку,\~що оскількипредставником ЛКП «Львівський ліхтар» надано докази на підтвердження надання послуг відповідачам за зустрічним позовом, проте частково обґрунтовано його розрахунок заявленої до стягнення суми, тому суд дійшов висновку про задоволення зустрічних позовних вимог частково в\~межах строку\~позовної давності,\~а відтак\~слід стягнути солідарно з [PERSON] ,\~ [PERSON] на користь Львівського комунального підприємства «Львівський ліхтар» заборгованість за житлово-комунальні послуги у розмірі 11 745 (одинадцять тисяч сімсот сорок п`ять) гривень 63 копійки. За вказаних обставини справи, суд не вбачає підстав для задоволення первісної позовної заяви [PERSON] до Львівського комунального підприємства «Львівський\~ліхтар»,\~за участю\~третіх осіб,\~які не\~заявляють самостійних\~вимог щодо\~предмета спору\~ Львівського комунального підприємства «Навколо базару», Франківської районної адміністрації Львівської міської ради, про визнання безпідставною заборгованості, оскільки вимоги є необґрунтованими, тому слід відмовити у задоволенні первісного позову. Згідно з ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки [PERSON] звільнена від сплати судових витрат, то згідно зі ч. 6 ст. 141 ЦПК України, судовий збір слід компенсувати за рахунок держави. Натомість ЛКП «Львівський ліхтар» при поданні зустрічної позовної заяви сплатило 3028 гривень судового збору, що підтверджується платіжною інструкцією №2245726864 від 21.08.2024. Ціна позову, визначена ЛКП «Львівський ліхтар» сумою стягнення у розимірі 25 719,90 гривень. Частково задовольняючи позовні вимоги ЛКП «Львівський ліхтар» , суд відповідно до ст. 141 ЦПК України, стягує із відповідачів за зустрічним позовом [PERSON] та [PERSON] на користь ЛКП «Львівський ліхтар» документально підтверджені витрати зі сплати судового збору пропорційно розміру задоволених позовних вимог у розмірі по 691,40 гривень(11\~745,63*3028/25 719,90).

Outcome: approved