Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-07 00:00:00

[PERSON] (далі позивач) звернувся до суду з позовом до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовані наявністю підстав для визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після смерті його матері [PERSON] , яка померла [INFO] . На обґрунтування позовних вимог посилався на те, що [INFO] помер його батько [PERSON] , [INFO] помер його брат [PERSON] , а [INFO] померла його мати [PERSON] . Вказав, що після смерті батька - [PERSON] - відкрилася спадщина, до якої входили: 1/3 частка квартири за адресою [ADDRESS] , частка гаража № [NUMBER] за адресою [ADDRESS] , частка гаражного бокса № [NUMBER] за адресою пр. Червонозоряний, 8а, ГБК «Космос», частка автомобіля AUDI A7, д.н. [NUMBER] , частка автомобіля DACIA LOGAN, д.н. [NUMBER] . Інша частина цієї квартири належали брату позивача [PERSON] та матері позивача [PERSON] - по 1/3 частки, решта майна - по частці гаражів і автомобілів належали матері позивача [PERSON] . Зазначає, що після смерті батька прийняв спадщину, що підтверджується спадковою справою та відповідною заявою позивача від 29.07.2022 про прийняття спадщини. Мати позивача - [PERSON] - відмовилася від прийняття спадщини після померлого чоловіка [PERSON] на користь позивача [PERSON] , що підтверджується її заявою від 29.07.2022 про відмову від спадщини. Брат позивача - [PERSON] - помер [INFO] , через три дні після смерті батька, а тому не встиг вчинити будь-яких дій, пов`язаних з прийняттям спадщини. Спадщину після смерті брата позивача - [PERSON] , який помер [INFO] , прийняла мати позивача - [PERSON] , що підтверджується заявою від 29.07.2022 про прийняття спадщини. Донька померлого [PERSON] - [PERSON] - відмовилася від прийняття спадщини на користь [PERSON] ,, колишня дружина померлого [PERSON] - [PERSON] - відмовилася від права власності на частку у спільному майні подружжя. Мати позивача - [PERSON] - померла [INFO] , менше ніж через шість місяців після смерті його батька і брата. Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді 7/9 частки квартири за адресою [ADDRESS] , 2/3 частки гаража № [NUMBER] за адресою пр. Червонозоряний, 8а, ГБК «Космос», 2/3 частки гаражного бокса № [NUMBER] за адресою пр. Червонозоряний, 8а, ГБК «Космос», 2/3 частки автомобіля AUDI A7, д.н. [NUMBER] , 2/3 частки автомобіля DACIA LOGAN, д.н. [NUMBER] . Позивач зазначає, що після смерті матері своєчасно не звернувся до нотаріальної контори через поважні причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, а тому просить суд визначити йому додатковий строк тривалістю 3 місяці з дня набрання чинності рішенням суду законної сили для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 25.09.2023 відкрито загальне позовне провадження та витребувано від Дев`ятої Київської нотаріальної контори належним чином завірені копії спадкових справ, які були заведені після смерті [PERSON] померлого [INFO] , [PERSON] , померлого [INFO] , [PERSON] померлої [INFO] . 06.11.2023 на адресу Солом`янського районного суду м. Києва надійшли інформаційні довідки стосовно відкритих спадкових справ по [PERSON] померлого [INFO] , [PERSON] , померлого [INFO] , [PERSON] померлої [INFO] . Відповідно до Інформаційної довідки зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №74562714 від 01.11.2023 р. спадкова справа після смерті [PERSON] відсутня. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 14.11.2023 витребувано від приватного нотаріуса Майдибури О.В. належним чином завірені копії матеріалів спадкової справи №23/2022, після смерті [PERSON] померлого [INFO] , та спадкової справи №22/2022, після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . 05.02.2024 запитувані матеріали надійшли на адресу Солом`янського районного суду м. Києва. Протокольною ухвалою суду від 30.09.2024 замінено неналежного відповідача Солом`янську районну в місті Києві державну адміністрацію на належного - Київську міську раду. 15.11.2024 до суду від представника Київської міської ради надійшов відзив на позовну заяву, де зазначено, що позивач в позовній заяві, не зазначив жодної об`єктивної обставини, яка б заважала йому звернутися в Україні до нотаріуса з відповідною заявою, при тому, що позивач був обізнаний про смерть батьків та рідного брата. У спадкоємця, який перебуває за межами країни є можливість звернутися із відповідною заявою про прийняття спадщини до Посольства України, яке виконує консульські функції, або подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини через засоби поштового зв`язку. Крім того, позивач не надав суду докази наміру прийняття спадщини після смерті батьків та рідного брата, а саме, що заважало йому подати заяву до консульського відділу для прийняття спадщини. Вказано, що пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного чи оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку. Представник Київської міської ради просив проводити розгляд справи без їх участі, прийняти законне та обґрунтоване судове рішення. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 19.02.2025 виключено [PERSON] , Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції м. Київ, Гаражно-будівельний кооператив "КОСМОС", Регіональний сервісний центр ГСЦ МВС в м. Києві з числа відповідачів, шляхом залишення без розгляду пред`явлених до них вимог. Залучено [PERSON] в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору. Закрито підготовче провадження та призначено справу за позовом [PERSON] до Київської міської ради, третя особа: [PERSON] про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, до судового розгляду У судове засідання позивач не з`явився, від його представника надійшла до суду заява про розгляд справи за їх відсутності. На задоволенні позову позивач наполягає та просить позов задовольнити у повному обсязі з підстав викладених в ньому. У судове засідання представник відповідача не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином. Представник відповідача подав відзив, у якому просить прийняти законне та обґрунтоване судове рішення, розгляд справи проводити без участі представника відповідача. У судове засідання третя особа не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася своєчасно та належним чином. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, спадкових справ, оцінивши зібрані докази в їхній сукупності, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є рідним сином [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим (повторно) Володарським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) 03.08.2022, актовий запис № 60 (а.с. 28). [INFO] помер батько позивача - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] виданим Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 07.04.2022, актовий запис № 7680 (а.с. 25). [INFO] помер брат позивача - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] виданим Володарським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 12.04.2022, актовий запис № 133 (а.с. 27). [INFO] померла мати позивача - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] виданим Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 10.09.2022, актовий запис № 17146 (а.с. 26). Після смерті батька позивач прийняв спадщину, що підтверджується заявою від 29.07.2022 р. про прийняття спадщини (а.с. 153). Мати позивача [PERSON] відмовилася від прийняття спадщини після померлого чоловіка [PERSON] на користь позивача [PERSON] , що підтверджується заявою від 29.07.2022 р. про відмову від спадщини (а.с. 159). Брат позивача - [PERSON] - помер [INFO] , через три дні після смерті батька. Після смерті брата позивача - [PERSON] , який помер [INFO] , спадщину прийняла мати позивача - [PERSON] , що підтверджується заявою від 29.07.2022. про прийняття спадщини (а.с. 106). Донька померлого [PERSON] - [PERSON] - відмовилася від прийняття спадщини (а.с. 117), колишня дружина померлого [PERSON] - [PERSON] - відмовилася від права власності на частку у спільному майні подружжя (а.с. 123). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, що складу якої увійшла частка квартири, яка знаходиться за адресою [ADDRESS] , частка гаража № [NUMBER] за адресою пр. Червонозоряний, 8а, ГБК «Космос», частка гаражного бокса № [NUMBER] за адресою пр. Червонозоряний, 8а, ГБК «Космос», частка автомобіля AUDI A7, д.н. [NUMBER] , частка автомобіля DACIA LOGAN, д.н. [NUMBER] . Вбачається, що власниками квартири були [PERSON] (мати позивача), [PERSON] (батько позивача) та [PERSON] (брат позивача) у рівних частках кожний, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло, виданим відділом приватизації державного житла Залізничного району м.Києва від 18.06.1999, зареєстрованим 30.06.1999 за №4268. Власниками гаражів та автомобілів на праві спільної сумісної власності подружжя були [PERSON] (батько позивача) та [PERSON] (мати позивача), що підтверджується Договором купівлі-продажу від 12.06.1997, зареєстрованим 21.08.2003 за реєстровим №57/18689, свідоцтвом про право власності від 27.01.2006, зареєстрованим 01.02.2006 за № [NUMBER] , свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу [NUMBER] від 10.04.2013, свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу [NUMBER] від 10.07.2007 та свідоцтвом про одруження від 26.09.1956 серія [NUMBER] . Після смерті батька позивач прийняв свою частину спадщини та частину спадщини, від якої відмовилася на його користь мати. Відповідно до ст. 1216, 1217 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За правилами ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. В обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини позивач вказує на те, що позивач дуже болісно пережив смерть матері, оскільки цій події передували дві інші, не менш важкі - смерть батька та смерть брата, які сталися в дуже короткий проміжок часу, що, зважаючи на вік позивача, значно вплинуло на його здоров`я. З урахуванням введення на території України правового режиму воєнного стану, постійних обстрілів, в тому числі на території міста Києва, повітряних тривог та блекаутів та, як наслідок, здійснення нотаріусами своїх обов`язків з урахуванням низки особливостей, у позивача виникли об`єктивні та істотні труднощі для своєчасного звернення до нотаріуса після смерті [PERSON] , що також може вважатись поважною причиною та підставою для встановлення додаткового строку на прийняття спадщини. У зв`язку з цим позивач не зміг реалізувати своє право на отримання спадщини вчасно. Також суд звертає увагу на той факт, що позивач прийняв спадщину після смерті батька, і в подальшому, після смерті матері, продовжив турбуватися та доглядати майно, щомісячно сплачував комунальні платежі, які стосуються квартири. Виходячи з послідовних дій позивача у прийнятті спадщини, які свідчать про його небайдужість до спадкового майна, вчинення дій для підтриманням майна у належному стані, вік позивача і одночасну наявність об`єктивних та істотних труднощів для прийняття спадщини, а також зважаючи на позицію відповідача, який покладається на розсуд суду, суд приймає до уваги всі наведені вище обставини та вважає їх поважними причинами пропуску строку на прийняття спадщини. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. «Справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар» (рішення у справі «Трегубенко проти України»). Питання про те, чи буде досягнута справедлива рівновага між вимогами загального інтересу і захисту фундаментальних прав особи, має значення лише при умові, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є безпідставним. Наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть непропорційним, оскільки позивач втрачає право на успадкування майна, яке залишилося, після смерті спадкодавця. Спочатку смерть близьких людей, а потім і втрата спадкового майна будуть для позивача занадто надмірним тягарем, неспівмірним з його діями, і при цьому буде порушено «баланс» між інтересами держави та фізичної особи. Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно керуватися тим, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При розгляді справ Суди мають враховувати принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Суди мають враховувати, чи пропущений позивачами строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним. Дана правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17-ц. Законодавство України не містить вичерпного переліку поважних причин пропуску строку на прийняття спадщини, а також чітко не вказує, які причини є поважними. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд дослідив поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, які пов`язані з об`єктивними факторами для спадкоємця щодо неможливості вчинення цих дій. Суд приймає до уваги, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин. Враховуючи викладене, зважаючи, що спадщина після смерті [PERSON] на час розгляду справи ніким не прийнята, відумерлою у встановленому законом порядку не визнана, встановлення додаткового строку для прийняття спадщини є єдиним шляхом отримання спадкового майна, визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини не порушить прав та інтересів інших осіб, а позивач не зміг з поважних причин звернутися з відповідною заявою до нотаріальної контори, врахувавши конкретні обставини цієї справи, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити. З урахуванням викладеного суд приходить до висновку, що право позивача підлягає судовому захисту шляхом надання додаткового строку для прийняття спадщини строком в три місяці з дня набрання цим рішенням законної сили, а відтак позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі. На підставі викладеного та

Outcome: approved