Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-07 00:00:00

У вересні 2024 року [PERSON] звернулася до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до [PERSON] , третя особа: Вишнева державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. В обгрунтування позову зазначила, що [INFO] померла її мати, [PERSON] , після смерті якої залишилося спадкове майно, яке складається з квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . За свого життя [PERSON] залишила на позивача заповіт, яким заповідала все своє майно, з чого б воно не складалося на випадок своєї смерті. За отриманням свідоцтва про на спадщину за заповітом позивачка звернулася із відповідною заявою до державного нотаріуса Вишневої державної нотаріальної контори, проте державний нотаріус відмовив їй у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої [PERSON] , оскільки позивачем пропущено шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач вказує, що вона з поважної причини пропустила строки для прийняття спадщини через постійні звернення до лікаря у зв`язку з незадовільним станом здоров`я її сина, [PERSON] , що підтверджується медичними довідками, а також триваючою широкомаштабною збройною агресією російської федерації проти України, що спричинило невчасне звернення до державного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Зважаючи на викладене вище, позивач просить визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини два місяці з часу набрання рішення суду законної сили. В судове засідання позивачка не з`явилася, направленим до суду листом просила розглядати справу у свою відсутність, позовні вимоги підтримала. Відповідач у судове засідання не звився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином. Третя особа в судове засідання свого представника не направила, про день та час розгляду справи повідомлялася належними чином. Перевіривши матеріали справи суд дійшов наступного висновку. З матеріалів справи убачається, що [INFO] померла мати позивача, [PERSON] , після смерті якої залишилося спадкове майно, яке складається з квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . За свого життя [PERSON] склала на позивача заповіт, яким заповідала все своє майно, з чого б воно не складалося на випадок своєї смерті. За отриманням свідоцтва про на спадщину за заповітом позивачка звернулася до державного нотаріуса Вишневої державної нотаріальної контори, проте державним нотаріусом позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої [PERSON] , оскільки позивачем пропущено шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини. Згідно з частиною\~першою\~статті\~15 ЦК України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини\~першої\~статті\~16 ЦК України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. У статтях\~1216,\~1218 ЦК України\~зазначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття\~1217 ЦК України). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає в день відкриття спадщини (стаття\~1223 ЦК України). Відповідно до частини\~першої\~статті\~1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з частиною першою статті 1269, частиною\~першою\~статті\~1270 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина\~перша\~статті\~1272 ЦК України). Згідно з частиною\~третьою\~статті\~1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, позивачка посилалася на те, що її син, [PERSON] , має є незадовільний стан здоров`я, що підтверджується консультативними висновками педіатра, а тому змушена була витрачати багато часу на відвідування лікарів, що унеможливило у встановлений законом термін звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Відповідно до статей\~12,\~81 ЦПК України\~кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимогі заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно зі статтею\~89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Під час вирішення питання про визначення особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини суд оцінює поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця для вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі в складі Збройних Сил України тощо. Визначення поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею\~1270 ЦК України, входить до предмета доказування в справі, тобто стосується оцінки доказів на предмет належності, допустимості, достатності доказів. Суд вважає доведеними причини поважності пропуску строку для прийняття спадщини позивачем [PERSON] , а саме захворювання неповнолітнього сина, [PERSON] , що підтверджується медичними довідками:, а саме: копією консультативного заключення педіатра від 29..12.2023 року, копією запису № 77749628/1, виданого КНП «Вишнівська міська лікарня» Вишневої міської ради Бучанського району Київської області від 07.02.2024 року, копією запису № 84336795/1, виданим КНП «Вишнівська міська лікарня» Вишневої міської ради Бучанського району Київської області від 07.03.2024 року, копією запису №116006317/1 від 13.03.2024 року, копією огляду педіатра від 17.04.2024 року. Враховуючи викладене вище, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved