Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-03 00:00:00

26.02.2025 представник позивача адвокат Пограничний А.М. звернувся до Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області в інтересах [PERSON] з вказаним позовом. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] померла матір позивача [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина, яка складається із земельної ділянки площею 1,1798 га, яка розташована в землях Козлівської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області. Позивач є спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] . Для оформлення своїх спадкових прав позивач звернулась до приватного нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, однак отримала відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з тим, зокрема, що нею пропущений шестимісячний строк для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Представник позивача зазначає, що вказаний строк [PERSON] пропустила з поважної причини, оскільки в період коли завершувався шестимісячний строк для подачі заяви на прийняття спадщини вона хворіла та перебувала на амбулаторному лікуванні. За таких підстав представник позивача просить суд визначити [PERSON] додатковий строк один місяць для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Ухвалою судді Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 28.02.2025 відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання, надано відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву та витребувано докази. Ухвалою суду від 20.03.2025 підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду на 04.04.2025. 04.04.2025 позивач та її представник адвокат Пограничний А.М. у судове засідання не з`явились. Представник позивача подав заяву, в якій просив справу розглядати без його та позивача участі, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити, не заперечував щодо ухвалення заочного рішення. Уповноважений представник Могилів-Подільської міської ради Вінницької області, належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання до суду не з`явився без повідомлення причин своєї неявки, правом подання відзиву на позовну заяву не скористався. Оскільки позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, з урахуванням викладеного вище, це дає підстави суду відповідно до ч. 4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Суд встановив, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією Свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . Позивач [PERSON] , [INFO] , є донькою [PERSON] , що підтверджується копією Свідоцтва про народження серії [NUMBER] . За життя [PERSON] на праві власності належала земельна ділянка з кадастровим номером 0522683200:01:000:2283 площею 1,1798 га, розташована на території Козлівської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області, яку [PERSON] успадкувала після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Вказане підтверджується копією Свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 02.03.2018 виданого державним нотаріусом Могилів-Подільської державної нотаріальної контори та Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності за № 115985610 від 02.03.2018. Як вбачається з копії довідки № 1053-35/23 від 28.08.2023, виданої відділом з питань реєстрації місця проживання/перебування особи Подільської районної в місті Києві державної адміністрації, [PERSON] значилась зареєстрованою за адресою [ADDRESS] , з 07.06.2019 по 28.05.2022. Згідно відмітки в паспорті громадянина України серії [NUMBER] місце проживання позивача [PERSON] зареєстровано за адресою [ADDRESS] з 26.08.2011. Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом та за законом. Частиною 1 ст. 1258 ЦК України визначено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Стаття 1261 ЦК України передбачає, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Отже, [PERSON] є спадкоємцем за законом першої черги після смерті [PERSON] , яка з заявою про прийняття спадщини до органів нотаріату в строк передбачений ч. 1 ст. 1270 ЦК України не зверталась, що підтверджується інформаційною довідкою за № 80369488 від 06.03.2025 про відсутність в Спадковому реєстрі (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) інформації за параметрами запиту [PERSON] , дата смерті [INFO] . Вказане також свідчить про те, що жодна особа з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] до органів нотаріату не зверталась. Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до даної норми, позивач [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Могилів-Подільського районного нотаріального округу Вінницької області Анцут Л.М. з усним зверненням щодо видачі Свідоцтва про право на спадщину після смерті матері [PERSON] . Приватний нотаріус Могилів-Подільського районного нотаріального округу Вінницької області Анцут Л.М. у листі від 29.02.2024 за вих. № 01-16/32 надала роз`яснення, що видача позивачу свідоцтва про право на спадщину за законом неможлива оскільки позивач належним чином не прийняла спадщину, до нотаріуса на зверталась, разом із спадкодавицею на час відкриття спадщини зареєстрована не була. Строк прийняття спадщини визначений ч. 1 ст. 1270 ЦК України, відповідно до якої для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 2 ст. 1220 ЦК України). Враховуючи, що спадкодавець [PERSON] помела [INFO] , то строк для прийняття спадщини після її смерті закінчився 27.11.2022. Відповідно до ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої ст. 1272\~ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Суд встановив, що згідно копії довідки КНП «Могилів-Подільський міський центр медико-санітарної допомоги» Могилів-Подільської міської ради від 30.11.2022, [PERSON] , 1984 року народження, знаходилась на амбулаторному лікуванні з 25.11.2022 по 30.11.2022 з діагнозом: Тонзиліт, тобто в період коли необхідно було подати до органів нотаріату заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку для прийняття спадщини, суд зважає на те, що судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Такого висновку дійшов і Верховний Суд у постанові від 17.10.2018 у справі № 681/203/17-ц. Зважаючи на викладене, суд вважає, що позбавлення позивача права прийняття належної їй спадщини порушить принцип «пропорційності» та становитиме втручання у право позивача мирно володіти своїм майном, визначене ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. За таких підстав, суд приходить до висновку, що строк звернення до органу нотаріату для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] позивач пропустила з поважної причини, так як в період, коли необхідно було подати заяву про прийняття спадщини, вона хворіла та знаходилась на лікуванні. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Отже, враховуючи те, що [PERSON] є спадкоємцем за законом першої черги після померлої [PERSON] та пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved