Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-03 00:00:00

В провадженні Шевченківського районного суду м. Львова перебуває цивільна справа за позовною заявою представника позивача [PERSON] адвоката Мазченко О.О. до Шевченківської районної адміністрації Львівської міської ради, треті особи: Третя державна нотаріальна контора Львівської області, [PERSON] про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача: 07.01.2025 року представник позивача [PERSON] адвокат Мазченко О.О. звернулась до Шевченківського районного суду м. Львова із позовною заявою до Шевченківської районної адміністрації Львівської міської ради, треті особи: Третя державна нотаріальна контора Львівської області, [PERSON] про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Позовну заяву обґрунтовує тим, що позивач володіє на праві приватної спільної власності 3/5 частиною квартири [ADDRESS] . Влітку 2024 року позивач звернулася до Третьої державної нотаріальної контори Львівської області з метою укладення договору дарування частини квартири, якою вона володіє, своєму племіннику [PERSON] сину рідного брата [PERSON] . Рідний брат позивача на праві приватної спільної власності володіє 1/5 частини квартири і мав намір подарувати свою частку квартири сину. Коли рідний брат позивача надав нотаріусу оригінал свідоцтва про право власності на квартиру для нотаріального оформлення договору дарування, позивач дізналася, що на праві приватної спільної власності 1/5 частини квартири володіє її син від першого шлюбу [PERSON] , який помер [INFO] . 21.06.2024 року державним нотаріусом Третьої державної нотаріальної контори Львівської області була відкрита спадкова справа №72609572 за заявою позивача, у якій спадкодавцем є [PERSON] . У вересні 2024 року позивач звернулася до державного нотаріуса Третьої державної нотаріальної контори Львівської області з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, однак нотаріусом відмовлено їй у вчиненні нотаріальної дії з підстав, що позивачем не було подано документів, які б підтверджували її спільне проживання зі спадкодавцем (померлим сином позивача). Необізнаність позивача про володіння 1/5 частини квартири її померлим сином обумовлена тим, що справами щодо квартири займався тато позивача [PERSON] , він оформляв свідоцтва про право власності на квартиру та не повідомив позивачці, що [PERSON] має частку в квартирі. Правовстановлюючі документи на квартиру зберігав спочатку батько позивача, потім матір, а після їх смерті брат позивача. Зазначає, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини у зв`язку з необізнаністю, що після смерті сина залишилось спадкове майно, до якого входить частка в квартирі, низкою сімейних обставин впродовж останніх 12 років, великою відстанню між місцем постійного проживання позивача і спадковим майном, карантинними обмеженнями, введенням на території України воєнного стану та веденням бойових дій у країні, юридичною необізнаністю, що могло вплинути на пропуск строку на прийняття спадщини. Позивач вважає, що строк для прийняття спадщини пропущений ним з поважних причин. Просить позовні вимоги задовольнити. Відзив на позовну заяву відповідачем не подано. Заяви (клопотання) учасників справи: 31.01.2025 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшло клопотання представника третьої особи Третьої львівської державної нотаріальної контори Львівської області завідувача Спільник З. про проведення розгляду справи без участі представника третьої особи. 31.01.2025 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшла заява позивача [PERSON] , у якій вона позовні вимоги підтримала, просила проводити розгляд справи у її відсутності, за участю її представника. 05.02.2025 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшла заява представника відповідача Шевченківської районної адміністрації Львівської міської ради Мончука В.О., у якій він просив проводити розгляд справи без участі представника відповідача. 05.02.2025 року представник позивача [PERSON] адвокат Мазченко О.О. подала до суду клопотання про витребування спадкової справи. 25.02.2025 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшла копія спадкової справи №351/2024 від 21.06.2024 року. 06.03.2025 року представник позивача [PERSON] адвокат Мазченко О.О. подала до суду клопотання про залучення у справу у якості третьої особи [PERSON] 25.03.2025 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшла заява третьої особи [PERSON] , у якій він просив позовну заяву задовольнити, розгляд справи проводити без його участі. Процесуальні дії у справі: Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 14.08.2023 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 05.02.2025 року витребувано копію спадкової справи. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 25.02.2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 06.03.2025 року залучено третю особу. У судове засідання, призначене на 26.03.2025 року: - позивач [PERSON] не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася у встановленому законом порядку. На адресу суду подала заяву, у якій просила розгляд справи проводити без її участі, зазначила, що позовні вимоги підтримує. - представник відповідача Шевченківської районної адміністрації Львівської міської ради не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку. На адресу суду подав заяву, у якій просив розгляд справи проводити без участі представника відповідача. - представник третьої особи Третьої державної нотаріальної контори Львівської області не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку. На адресу суду подала заяву, у якій просила розгляд справи проводити без участі представника третьої особи. - третя особа [PERSON] не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку. На адресу суду подав заяву, у якій просив розгляд справи проводити без його участі, зазначив, що позовні вимоги підтримує. У судовому засіданні 26.03.2025 року представник позивача [PERSON] адвокат Мазченко О.О. підтримала позовні вимоги, просила позов задовольнити. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин: Судом встановлено, що: Як вбачається із копії Свідоцтва про право власності на квартиру (будинок) від 03.10.1996 року №30, виданого АТ «Автовантажмаш», квартира, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , належить на праві приватної, спільної (сумісної або часткової) власності [PERSON] , [PERSON] , загальна площа квартири становить 64.50 кв.м., комора в підвалі 2,5 кв.м. Як вбачається із відповіді державного нотаріуса Третьої львівської державної нотаріальної контори Львівської області Семенюк О. від 08.01.2025 року, [PERSON] пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини. Повідомлено про можливість звернення до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до копії витягу з реєстру територіальної громади №2024/008192898 від 10.07.2024 року, [PERSON] з 21.10.2009 року зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Згідно з копією довідки про внесення відомостей до Єдиного державного демографічного реєстру №57631-2018 від 22.12.2018 року, [PERSON] проживає за адресою: [ADDRESS] . Позиція суду та оцінка доводів учасників справи: Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у їх сукупності та кожен окремо, що мають значення для вирішення справи по суті , встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Згідно з ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Згідно зі ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України встановлено перелік способів захисту цивільних прав та інтересів та передбачено, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Згідно зі ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно зі ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Частиною 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Частиною 1 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Частиною 1 ст. 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Оскільки позивач у встановлений законом строк заяву про прийняття спадщини не подала, вона у силу приписів вказаного положення ч. 1 ст. 1272 ЦК України вважається такою, що не прийняла її. Частиною 3 ст. 1272 ЦК України встановлено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з абзацом 6 пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до правового висновку у постанові Верховного Суду від 13.03.2020 року у справі №314/2550/17, провадження №61- 41480св18, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, в тому числі, закордонним; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо Фактично, пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного чи оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку (висновок Верховного Суду у постанові від 01.06.2022 року у справі №148/1805/20). Необхідно наголосити, що в залежності від конкретних обставин справи суди можуть визнавати ті чи інші причини пропуску строку як поважними, так і такими, що не перешкоджали особі звернутися із відповідною заявою в межах визначеного законом строку. Визначальним у такому випадку є саме критерій наявності об`єктивних, непереборних та істотних труднощів для спадкоємця. У правовій позиції Верховного Суду України в постанові від 06.09.2017 року у справі №6-496цс17, відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Отже, практика суду касаційної інстанції у цій категорії справ є сталою та незмінною. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Відповідно до правового висновку, викладеного в постанові Верховного Суду від 11.06.2018 року у справі №479/713/17, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Проте, такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, які, на думку Верховного Суду, не можуть бути визнані судом поважними, - при розгляді даної справи, такі причини судом не встановлені. Оцінюючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд виходить з того, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини у зв`язку із необізнаністю, що після смерті сина залишилось спадкове майно, до якого входить частка в квартирі, великою відстанню між місцем постійного проживання позивача і спадковим майном, що могло вплинути на пропуск строку на прийняття спадщини, правовстановлюючі документи на квартиру, знаходились у м. Львові, тому позивач не мала змоги раніше звернутися із заявою про прийняття спадщини. Суд вважає вказані позивачем причини пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини такими, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що є всі підстави вважати поважною причину пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини і вважає за необхідне встановити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 5 ст. 263 ЦПК України, обґрунтованим є рішення, в якому повно відображені обставини, що мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, повинні відповідати дійсності і підтверджуватися достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні. Відповідно до положень ст. 263 ЦПК України, а також з урахуванням абз. 4 п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі», обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Виходячи із вищенаведеного, після всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин справи, викладені представником позивача у позовній заяві, обґрунтування позовних вимог знайшли своє підтвердження, доводи є достовірними, обґрунтованими, підтверджені письмовими доказами та сумніву у суду не викликають. Суд виконавши всі вимоги цивільного процесуального законодавства і всебічно перевіривши обставини справи, дійшов висновку що позовні вимоги є обґрунтованими та доведеними. Відповідно до вимог ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. На підставі викладеного та

Outcome: approved