Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-13 00:00:00

Позивачка [PERSON] 10 березня 2025 року звернулась до Київського районного суду міста Одеси з позовною заявою до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «НАШ ДІМ» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, в якій позивачка просить суд: - стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «НАШ ДІМ» на свою - [PERSON] користь грошові кошти в сумі 31\~294 гривні 43 копійки, в якості відшкодування завданої матеріальної шкоди; - стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «НАШ ДІМ» на свою - [PERSON] користь грошові кошти в сумі 5 000 гривень 00 копійок в якості відшкодування завданої моральної шкоди; - стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «НАШ ДІМ» на користь [PERSON] понесені судові витрати. В обґрунтування позовної заяви, позивачка посилається на те, що вона є власницею квартири [ADDRESS] , будинок якого знаходиться на балансі Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «НАШ ДІМ». В неї відсутня будь-яка заборгованість за послуги з утримання будинку та прибудинкової території, які надаються Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «НАШ ДІМ». 19 жовтня 2024 року відбулось залиття належної їй на праві власності квартири [ADDRESS] . Згідно з акту №1 про наслідки залиття житлового/нежитлового приміщення, складеного 19.10.2024 року комісією у складі: голови правління ОСББ «НАШ ДІМ» Кравчинської О.Ю. та члена правління ОСББ «НАШ ДІМ» Ладур О.В., причиною залиття квартири [ADDRESS] стала дощова вода, у зв`язку з порушенням покриття даху будинку 15.09.2024 року та 15.10.2024 року. Акт №1 від 19.10.2024 року складено за зовнішнім оглядом. Згідно до висновку експерта №02/2025 будівельно-технічного експертного дослідження, складеного 04.02.2025 судовим експертом Чорною Юлією Петрівною ринкова вартість ремонтно-будівельних робіт (з урахуванням ринкової вартості будівельних матеріалів), які необхідно виконати для усунення пошкоджень, спричинених залиттям квартири [ADDRESS] з даху житлового будинку [ADDRESS] за вказаною адресою, складає: 31294,43 грн. Також внаслідок залиття квартири, як стверджує позивачка, вона зазнала чимало страждань та переживань, що призвело до погіршення її стану здоров`я та психологічного стану, постійної нервової та психологічної тривоги, підвищення тиску та безсоння, що є причинно-наслідковим зв`язком бездіяльності відповідача, ображень з боку голови правління, дій по налаштуванню сусідів проти неї, не вчинення дій що призвели до погіршення її майна. Позивачка зазначає, що з жовтня 2024 року вона змушена жити в квартирі із запахом плісняви та сирості, а також з пошкодженими стінами та стелею, у зв`язку з чим позивачка вважає, що їй також відповідачем завдано моральної шкоди, яку вона оцінює у 5000,00 грн. Вищевикладені обставини, стали підставою для звернення позивачки до суду з даним позовом, з метою захисту своїх порушених прав та інтересів. Одночасно позивачем у позові зазначено, що докази на підтвердження витрат позивача з професійної правничої допомоги нею будуть надані суду протягом 5-ти днів після ухвалення рішення по справі. Даний позов надійшов до суду в електронній формі через підсистему Електронний суд. У відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу за вказаним позовом розподілено судді Калініченко Л.В. Ухвалою судді Київського районного суду міста Одеси від 11.03.2025 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження та призначено дату, час і місце проведення судового засідання з повідомленням сторін по справі. 24.03.2025 року від представника відповідача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «НАШ ДІМ» , через систему «Електронний суд», надійшов відзив на позовну заяву, в якому остання просить суд відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування відзиву відповідач зазначає, що позивачка не є сумлінним співвласником ОСББ «НАШ ДІМ» та не виконує наявні у неї обов`язки щодо сплати щомісячних внесків, які визначені загальними зборами ОСББ «НАШ ДІМ». Так, станом на 01.03.2025 року відповідно до бухгалтерської довідки ОСББ «НАШ ДІМ» у позивача наявна заборгованість перед відповідачем у розмірі 5577,81 грн. Також, відповідач у відзиву зазначає, що відповідно до Акту №1 про наслідки залиття житлового-нежитлового приміщення, складеного 19.10.2024 року не встановлено настання події залиття 19.10.2024 року, а також не встановлено завдану матеріальну шкоду, зокрема обсяги необхідного ремонту, орієнтовну вартість пошкоджених внаслідок залиття речей, а також не встановлено винну особу. Щодо висновку експерта Чорної Ю. П. від 04.02.2025 року №02/2025 будівельно-технічного експертного дослідження відповідач зазначає, що останній ґрунтується на припущеннях, здійснених на підставі пояснень позивача, а також даних Акту №1 від 19.10.2024 року, в якому відсутня фіксація обсягів необхідного ремонту приміщень. Крім того, відповідач у відзиві звертає увагу на те, що вказаний висновок від 04.02.2025 року, складений на підставі обстеження квартири, яке було здійснено експертом лише 22.01.2025 року, тобто більше ніж через 4 місяці з дати яка зазначена в Акті №1 від 19.10.2024 року, а саме 05.09.2024 року, що дає підстави дійти висновку що за вказаний час у приміщенні квартири могли відбутись будь-які події, що мали наслідком пошкодження квартири, відшкодування яких позивачка просить суд здійснити за рахунок відповідача. Щодо відшкодування моральної шкоди відповідач у відзиву вказує, що стягнення моральної шкоди з ОСББ «НАШ ДІМ» на користь позивачки не відповідає вимогам розумності та справедливості відповідно до ст. 23 ЦК України, оскільки ОСББ «НАШ ДІМ» є неприбутковою організацією, єдиним джерелом надходження грошових коштів якого є внески співвласників. У разі несплати одним зі співвласників внесків, має місце дефіцит бюджету, ОСББ не може своєчасно розрахуватись з постачальниками послуг та здійснити замовлення виконання робіт. 28.03.2025 року від представника позивача, через систему «Електронний суд», надійшла відповідь на відзив, в якому останній просить суд позовну заяву задовольнити у повному обсязі, а доводи відповідача вважає безпідставними. Так, представник позивачки вказує, що доводи відповідача про наявну у позивачки заборгованість на утримання багатоквартирного будинку, не стосуються предмету спору в даній справі, а є самостійними правовідносини, які вирішуються сторонами в окремому провадженні. Також, представник позивачки вказує, що жоден нормативно-правовий акт не передбачає звільнення ОСББ, як утримувача майна, від покладених на нього обов`язків, за наслідком наявної заборгованості зі сплати житлово-комунальних послуг. Щодо доводів відповідача про неналежність та недопустимість Акту №1, оскільки в останньому відсутня інформація про завдану матеріальну шкоду, зокрема обсяги ремонту, орієнтовної вартості пошкоджених внаслідок залиття речей, а також відсутності встановленої винної особи, представник позивача зазначає, що у Акті №1 зазначено про залиття квартири, під час якого було виявлено затоплення на межі коридору 2 поверху та кімнати, а також виявлені плями від затоплення та пошкодження стелі на ділянці 1,0 кв.м. Також у Акті зазначено причину залиття, яке сталось внаслідок дощової води. Щодо висновку експерта, у відповіді на відзив представник позивача зазначив, що відповідачем не надано жодного доказу, який би підтверджував факт того, що в квартирі за період з 05.09.2024 року по 22.01.2025 року відбувались інші затоплення чи пошкодження. З висновку експерта вбачається, що експерт врахував проміжок часу між залиттям квартири та датою обстеження квартири, а також вбачається, що експерт, визначаючи причини залиття, прийняв за основу Акт №1, складений саме посадовими особами ОСББ «Наш Дім». При цьому, експерт виявив та описав пошкодження квартири, які характерні саме для залиття квартири, причини та наслідки якого зафіксовані в Акті №1, складеному саме відповідачем. Щодо заперечень відповідача про стягнення з останнього моральної шкоди, представник позивача у відповіді на відзив зазначив, що відшкодування моральної шкоди не залежить від того чи є ОСББ «НАШ ДІМ» прибутковою організацією. Так, представник зазначив, що [PERSON] неодноразово повідомляла ОСББ «НАШ ДІМ» (05.09.2024, 07.10.2024, 19.10.2024) про залиття її квартири з даху, однак ОСББ «НАШ ДІМ» жодним чином не реагувало та не проводило ремонтні роботи, що свідчить на думку представника позивача про бездіяльність відповідача та наявність причинно-наслідкового зв`язку. У судове засідання, призначене на 08.04.2025 року з`явились: - представник позивачки [PERSON] , який позовні вимоги підтримав та просив суд задовольнити їх в повному обсязі; - представник відповідача [PERSON] , яка заперечувала проти задоволення позовних вимог та просила суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Підстав для відкладення судового засідання у відповідності до положень\~статті 223 ЦПК України, судом не встановлено. Судом було ухвалено здійснити розгляд справи в судовому засіданні 08.04.2025 року за наявною явкою учасників справи. За наслідком розгляду даної справи, суд перейшовши до стадії ухвалення судового рішення та у відповідності до положень ч.1\~ст. 244 ЦПК України\~відклав судове засідання до 14.04.2025 року о 15 год. 00 хв. для ухвалення та проголошення судового рішення. Про дату, час і місце судового засідання з проголошення судового засідання, сторони повідомлені належним чином. Заслухавши пояснення сторін по справі в судовому засіданні, дослідивши усі докази наявні в матеріалах справи, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд вважає, що позовна заява [PERSON] підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав. Судом встановлено, що позивачці - [PERSON] , на підставі договору купівлі-продажу №6260 від 17.08.2021 року, належить на праві приватної власності нерухоме майно - квартира [ADDRESS] , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №270937248 від 17.08.2021 року. Згідно технічного паспорту на квартиру [ADDRESS] , виготовленого 22.01.2004 року КП «ОМБТІ та РОН» вбачається, що вказана квартира має загальну полощу 114,7 кв.м., житлову 62,8 кв.м., складається з 3-ої житлових кімнати та підсобних приміщень, розташована на 9 і 10 поверхах, 10-ти поверхового будинку. Протоколом установчих зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «НАШ ДІМ» від 31.03.2002 року створено Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «НАШ ДІМ». Згідно з відповіді №1187113 від 11.03.2025 року з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 16.11.2004 року зареєстровано Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «НАШ ДІМ», код ЄДРПОУ 26209973. Відповідно до статуту ОСББ «НАШ ДІМ» (нова редакція), затвердженого рішенням загальних зборів ОСББ «НАШ ДІМ» Протокол №1 від 17.03.2024 року, ОСББ створено власниками квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку [ADDRESS] , відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», метою якого у відповідності до п. 1 розділу ІІ Статуту є забезпечення і захист прав співвласників, дотримання ними своїх обов`язків, належне утримання та використання спільного майна будинку, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та Статутом. Завданням та предметом діяльності об`єднання є: забезпечення реалізації прав співвласників на володіння та користування майном; забезпечення належного утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території; сприяння співвласника в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами; забезпечення виконання співвласниками своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання. Кошти об`єднання, включаючи кошти ремонтного, резервного фондів, витрачаються правлінням згідно з кошторисом, затвердженими загальними зборами співвласників, та окремими рішеннями загальних зборів об`єднання. Згідно з розрахунком внесків та платежів УБПТ по ОСББ «НАШ ДІМ» від 01.01.2021 року ОСББ «НАШ ДІМ» здійснює утримання будинку та прибудинкової території, в тому числі здійснює ремонтні роботи будинку. Протоколом №1 від 17 березня 2024 року Загальними зборами співвласників ОСББ «НАШ ДІМ» затверджено кошторис ОСББ «НАШ ДІМ» з 01 квітня 2024 року, яким визначено суми внесків та платежів на утримання будинку та прибудинкової території. Законом України «Про\~об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» визначено, що\~об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна. Статтею 16\~Закону передбачено,\~що об`єднання\~має право\~відповідно до\~законодавства та\~статуту об`єднання\~зокрема: приймати\~рішення про\~надходження та\~витрати коштів\~об`єднання; визначати\~порядок користування\~спільним майном\~відповідно до\~статуту об`єднання; укладати\~договори; виступати\~замовником робіт\~з капітального\~ремонту,\~реконструкції багатоквартирного\~будинку; встановлювати\~порядок сплати,\~перелік та\~розміри внесків\~і платежів\~співвласників,\~у тому\~числі відрахувань\~до резервного\~та ремонтного\~фондів; здійснювати\~для виконання\~статутних завдань\~господарче забезпечення\~діяльності об`єднання\~в порядку,\~визначеному законом; визначати\~підрядника,\~укладати договори\~про управління\~та експлуатацію,\~обслуговування,\~реконструкцію,\~реставрацію,\~проведення поточного\~і капітального\~ремонтів,\~технічного переоснащення\~майна з\~будь-якою\~фізичною або\~юридичною особою; здійснювати\~контроль\~за своєчасною\~сплатою\~внесків\~і платежів . На підставі вищевикладеного, судом встановлено, що управителем багатоквартирного будинку [ADDRESS] є ОСББ «НАШ ДІМ». 19 жовтня 2024 року комісією у складі голови правління Кравчинської О. Ю. ОСББ «НАШ ДІМ» та членом правління Ладур О. В. складено Акт №1 про наслідки залиття житлового/нежитлового приміщення, а саме квартири [ADDRESS] на предмет залиття квартири зі стелі. У Акті №1 від 19.10.2024 року зазначено, що на день обстеження квартири комісією встановлено наявність затоплення на межі коридору 2-го поверху двохярусної квартири та кімнати. Виявлені плями від затоплення та пошкодження шпаклівки стелі на ділянці 1,0 кв.м. також у Акті №1 від 19.10.2024 року встановлено причину залиття квартири [ADDRESS] , якою є дощова вода,\~у зв`язку\~з порушенням\~покриття даху\~будинку 15.09.2024 року та 07.10.2024 року. Акт складено за зовнішнім оглядом. Позивачем до позову надано висновок експерта №02/2025 будівельно-технічного експертного дослідження від 04.02.2025 року, складеного судовим експертом Чорною Юлією Петрівною на замовлення [PERSON] . Висновок містить засвідчення, що судовий експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за ст. 384 КК України за надання завідомо неправдивого висновку. Згідно з висновком експерта від 04.02.205 року ринкова вартість ремонтно-будівельних робіт (з врахуванням ринкової вартості будівельних матеріалів), які необхідно виконати для усунення пошкоджень, спричинених залиттям квартири [ADDRESS] з даху житлового будинку [ADDRESS] за вказаною адресою складає 31294,43 грн. Позивачка з метою відшкодування вказаної матеріальної шкоди звернулась до суду з даним позовом. Статтями 15, 16 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ст.\~11 ЦК України,\~підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі. У частинах першій, другій\~статті 22 ЦК України\~визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням\~\~порушеного права, тобто, з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення\~\~порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Статтею\~1166 ЦК України\~передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень\~ЦК\~\~України\~щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. За змістом положень частини третьої\~статті 386 ЦК України\~власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. Особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку, регулювання правових, організаційних та економічних відносин, пов`язаних з реалізацією прав та виконанням обов`язків співвласників багатоквартирного будинку щодо його утримання та управління визначені\~Законом України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку». Відповідно до п. 6. ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія. Відповідно до ч. ч. 1, 2\~ст. 10 вказаного Закону\~співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах у порядку, передбаченому цією статтею. Якщо у багатоквартирному будинку в установленому законом порядку утворено об`єднання співвласників, проведення зборів співвласників та прийняття відповідних рішень здійснюється згідно із законом, що регулює діяльність об`єднань співвласників багатоквартирних будинків. До повноважень зборів співвласників належить прийняття рішень з усіх питань управління багатоквартирним будинком, у тому числі й зокрема про: розпорядження спільним майном багатоквартирного будинку, встановлення, зміну та скасування обмежень щодо користування ним; проведення поточного і капітального ремонтів, реконструкції, реставрації спільного майна багатоквартирного будинку та визначення підрядників для виконання таких робіт; визначення переліку та розміру витрат на управління багатоквартирним будинком. Відповідно до ч. 4\~ст. 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»\~основна діяльність об`єднання співвласників багатоквартирного будинку полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав власників приміщень на володіння та користування спільним майном об`єднання,\~належне утримання будинку та прибудинкової території,\~сприяння об`єднання в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання. У відповідності до ст. 18 Закону України «Про\~об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», об`єднання відповідно до цього Закону та статуту зобов`язане, зокрема забезпечувати належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна, що належить співвласникам та забезпечувати виконання вимог статуту об`єднання. Виконання зобов`язань об`єднанням належить до повноважень його правління відповідно до статуту об`єднання. Згідно з абз. 2 п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених\~Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток до вказаного\~Наказу). Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України). \~Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. За змістом статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Як вже судом встановлено, що позивачка [PERSON] є власницею квартири [ADDRESS] , управителем будинку якого є Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «НАШ ДІМ». Як зазначає у позовній заяві позивачка, 19.10.2024 року відбулось залиття її квартири [ADDRESS] . Вказане підтверджується Актом №1 про наслідки залиття житлового-нежитлового приміщення від 19.10.2024 року, складеного комісією у складі голови правління ОСББ «НАШ ДІМ» Кравчинською О. Ю. та членом правління Ладур О. В. З вказаного Акту вбачається, що під час обстеження квартири комісією виявлено наявність затоплення на межі коридору 2-го поверху двохярусної квартири та кімнати, а також наявні плями від затоплення та пошкодження шпаклівки стелі на ділянці 1,0 кв.м. Також комісією у Акті встановлено причину залиття квартири [ADDRESS] , якою є дощова вода, у зв`язку з порушенням покриття даху будинку 15.09.2024 року та 07.10.2024 року. Акт №1 від 19.10.2024 року складено за зовнішнім оглядом. Щодо доводів відповідача про відсутність встановлення настання події залиття квартири та відсутність встановлення завданої матеріальної шкоди, зокрема обсягів необхідного ремонту, орієнтовану вартість пошкоджених внаслідок залиття речей, а також не встановлено вину особи, суд зазначає, що у Акті №1 від 19.10.2024 року, складного головою та членом ОСББ «НАШ ДІМ», безпосередньо визначено причину залиття квартири, яка сталась внаслідок потрапляння до квартири дощової води зі стелі, з підстав порушення покриття даху будинку, з визначеною площею залиття. Дані обставини засвідчені безпосередньо уповноваженими особами ОСББ «НАШ ДІМ». Відповідачем під час розгляду справи вказані обставини не спростовані, як і не надано жодних доказів на підтвердження вчинення дій з перевірки і підтримання стану покрівлі даху житлового будинку [ADDRESS] станом на час спірної події у належному стані, проведених відповідачем ремонтних робіт покрівлі даху будинку, а також доказів в спростування зафіксованих у вказаному Акті уповноваженими особами ОСББ «НАШ ДІМ» обставин щодо наявності порушення покриття даху будинку, яке призвело до залиття належної позивачці квартири. Одночасно судом враховуються встановлені обставини, що квартира позивачки розташована на 2-ох останніх (9 та 10) поверхах 10-ти поверхово багатоквартирного будинку, що в поєднанні з вказаними обставинами, додатково підтверджує визначену відповідачем у Акті причину заливу, що потрапляння до квартири дощової води відбулось зі стелі, з підстав порушення покриття даху будинку. Щодо доводів відповідача про не встановлення вини особи, відповідачем не надано будь-яких доказів, що причиною залиття квартири позивача стали дії конкретних винних осіб, як і доказів на підтвердження вчинених відповідачем, як утримувачем будинку, дій з підтримання належного стану покрівлі даху будинку, перевірки стану покрівлі даху будинку та здійснених періодичних ремонтів, тощо. Розділом 2 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17 травня 2005 року, передбачено, що технічне обслуговування жилих будинків - це комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання. Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Пунктами 4.4.1,\~4.4.3\~під час\~експлуатації будинку\~ необхідно\~ забезпечувати\~відсутність: дефектів\~ металевих\~ з`єднань\~ у\~ сполученнях\~ \~дерев`яних\~конструкцій \~ \~ крокв,\~ \~ \~гідроізоляції;\~ураження \~ \~деревини дереворуйнувальними\~комахами і\~будинковим грибком,\~ наднормативний\~прогин риштування,\~крокв,\~прогонів; у\~ залізобетонних\~ дахах\~ -\~ руйнування\~ поверхні\~ \~бетону,\~корозії оголеної\~арматури,\~тріщин,\~патьоків,\~висолів та\~ін.; у\~ металевих\~ дахах\~ -\~пошкодження \~фарбування \~і \~корозії металу,\~ особливо\~ у\~ вузлах\~ з`єднання\~ (болти,\~зварювальні шви,\~косинки тощо).\~До основних\~дефектів покрівель\~належать:\~сталеві -\~корозія,\~розкриття гребенів\~і фальців,\~пробоїни і\~свищі,\~ушкодження фарбування; рулонні\~-\~здуття,\~ розриви\~і \~пробоїни,\~ місцеві\~ осідання,\~розшарування рулонного\~килима,\~розтріскування покривного\~шару; з окремих елементів (азбестоцементних листів і плиток шиферу, черепиці, ґонтових покрівель тощо) - ушкодження, зсув і випадання окремих елементів, ослаблення кріплень покрівлі з риштуванням. Таким чином, саме на відповідача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «НАШ ДІМ», як виконавця послуг з утримання будинку та прибудинкової території багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] , покладено обов`язок по утриманню в належному технічному стані зазначеного будинку, здійснення технічного обслуговування і ремонту деяких елементів будинку та внутрішньобудинкових мереж, вжиття заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій в межах зазначених чинним законодавством меж відгалуження (зон відповідальності). Отже, відповідач не довів відсутності свої вини у спричиненні залиття квартири позивача, що відбулось внаслідок порушення покриття даху будинку, оскільки ОСББ «НАШ ДІМ» не доведено що ним у відповідності до положень\~ст. 1 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»\~ в повній мірі здійснені свої обов`язки щодо управління, утримання і використання спільного майна, а саме підтримання покрівлі даху багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] , у належному стані, а порушення покриття даху будинку, що є причиною залиття належної позивачеві квартири, відбулось не внаслідок неналежного утримання відповідачем її стану. Як вже судом встановлювалось, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі (частина 2\~статті 1192 ЦК України). Висновком судового експерта Чорної Юлії Петрівни №02/2025 від 04.02.2025 року будівельно-технічного експертного дослідження, ринкова вартість ремонтно-будівельних робіт (з врахуванням ринкової вартості будівельних матеріалів), які необхідно виконати для усунення пошкоджень, спричинених залиттям квартири [ADDRESS] з даху житлового будинку [ADDRESS] за вказаною адресою складає 31294,43 грн. Як вбачається, висновок експерта містить підтвердження судового експерта про обізнаність про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок експерта за ст. 384 КК України, а також відповідає положенням Закону України «Про судову експертизу», Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998\~ №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від\~26.12.2012 № 1950/5). Відповідачем вказаний встановлений розмір заподіяної матеріальної шкоди не спростований, як і не заявлялось під час розгляду справи відповідних клопотань про проведення судової будівельно-технічної експертизи в рамках розгляду справи. За наслідком викладеного, судом приймається вказаний висновок судового експерта Чорної Юлії Петрівни №02/2025 від 04.02.2025 року будівельно-технічного експертного дослідження в якості належного доказу, згідно з яким розмір заподіяної позивачці матеріальної шкоди, яка завдана внаслідок залиття квартири з підстав порушення покриття даху будинку, становить в сумі 31294,43 грн. Щодо тверджень сторін по справі з підстав спору з заборгованості за житлово-комунальні послуги, суд вважає безпідставними, оскільки останні не стосуються предмету даного спору. Враховуючи викладене, оскільки ОСББ «НАШ ДІМ» є управителем багатоквартирного будинку [ADDRESS] , до обов`язків якого належить забезпечення належного\~санітарного,\~протипожежного і\~технічного стану\~спільного майна,\~що належить\~співвласникам будинку, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, є обґрунтованими та доведеними належними доказами, за наслідком чого підлягають задоволенню та стягненню з відповідача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «НАШ ДІМ» у відшкодування матеріальної шкоди грошових коштів у розмірі 31294 гривні 43 копійки. Щодо вимоги позивача про відшкодування моральної шкоди, суд зазначає наступне. Згідно із\~статтею 23 ЦК України\~визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. У постанові КЦС ВС від 08.01.2024 у справі № 454/2855/22, для відшкодування моральної шкоди необхідно встановити та довести наявність усіх складових елементів цивільного правопорушення, насамперед спричинення позивачеві моральної шкоди. При цьому слід ураховувати, що причинний зв`язок між шкодою, завданою потерпілому, та протиправним діянням заподіювача шкоди є однією з обов`язкових умов настання деліктної відповідальності. Визначення причинного зв`язку є необхідним як для забезпечення інтересів потерпілого, так і для реалізації принципу справедливості при покладенні на особу обов`язку відшкодувати заподіяну шкоду. Причинно-наслідковий зв`язок між протиправним діянням заподіювача шкоди та шкодою має бути безпосереднім, тобто таким, коли саме конкретна поведінка без будь-яких додаткових факторів стала причиною завдання шкоди. Об`єктивний причинний зв`язок як умова відповідальності виконує функцію визначення об`єктивної правової межі відповідальності за шкідливі наслідки протиправного діяння. Відповідно до частини першої\~статті 1167 ЦК України\~моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи\~\~бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Згідно з частиною першою\~статті 1172 ЦК України\~юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків. Судом приймаються доводи позивачки, як обґрунтовані, в частині завдання останній внаслідок залиття належної їй на праві власності квартири моральної шкоди, що полягає у пошкодженні належного їй нерухомого майна, що беззаперечно призвело до душевних та емоційних переживань і хвилювань. Будь-яких доказів на підтвердження інших викладених доводів у обґрунтування завданої моральної шкоди, позивачкою до суду не надано. Приймаючи викладене, враховуючи встановлення факту залиття належної позивачеві на праві власності квартири, внаслідок порушення покриття\~даху будинку,\~а відтак\~внаслідок неналежного незабезпечення відповідачем її стану, суд вважає наявними причинно-наслідковий зв`язок між завданою позивачеві моральною шкодою і діями відповідача. З огляду на вищевикладене, враховуючи характер та обсяг душевних страждань позивача, їх тривалість, виходячи із засад розумності та справедливості, суд вважає, що дана вимога позивачки підлягає частковому задоволенню шляхом стягнення з відповідача ОСББ «НАШ ДІМ» на користь [PERSON] у відшкодування моральної шкоди грошових коштів в сумі 3000,00 гривень. Статтею 129 Конституції України\~визначено, що основними засадами судочинства є, зокрема, змагальність сторін та свобода надання ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. За ч. 1\~ст. 2 ЦПК України\~завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до\~положень ч.ч.1-4ст.\~12\~ЦПК України,\~цивільне судочинство\~здійснюється на\~засадах змагальності\~сторін. Учасники\~справи мають\~рівні права\~щодо здійснення\~всіх процесуальних\~прав та\~обов`язків,\~передбачених законом. Кожна\~сторона повинна\~довести обставини,\~які мають\~значення для\~справи і\~на які\~вона посилається\~як на\~підставу своїх\~вимог або\~заперечень,\~крім випадків,\~встановлених цим\~Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Частинами 1-3\~статті 13\~ЦПК України\~визначено,\~що суд\~розглядає справи\~не інакше\~як за\~зверненням особи,\~поданим відповідно\~до цього\~Кодексу,\~в межах\~заявлених нею\~вимог і\~на підставі\~доказів,\~поданих учасниками\~справи або\~витребуваних судом\~у передбачених\~цим Кодексом\~випадках. Збирання\~доказів у\~цивільних справах\~не є\~обов`язком суду,\~крім випадків,\~встановлених цим\~Кодексом.\~Суд має\~право збирати\~докази,\~що стосуються\~предмета спору,\~з власної\~ініціативи лише\~у випадках,\~коли це\~необхідно для\~захисту малолітніх\~чи неповнолітніх\~осіб або\~осіб,\~які визнані\~судом недієздатними\~чи дієздатність\~яких обмежена,\~а також\~в інших\~випадках,\~передбачених цим\~Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін. Згідно з практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно приводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонами матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Змагальність цивільного процесу передбачає активну процесуальну позицію сторін в справі та, відповідно, покладає обов`язки на учасників подавати докази, клопотання, заяви, вчиняти відповідні процесуальні дії з метою доведення власної позиції та спростування позиції опонента. Роль суду за концепцією змагального процесу полягає у балансуванні інтересів сторін, сприянні в реалізації процесуальних прав та обов`язків учасників справи тощо. При цьому суд наділяється активною процесуальною позицією лише в деяких виключних випадках з огляду на характер та предмет спору. В інших випадках за загальним правилом саме на сторони покладається обов`язок вчинення процесуальних дій з метою доведення відповідної позиції. Відповідно до\~статті 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Відповідно до частини 6статті 81\~ЦПК України\~доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 89 ЦПК України\~передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. \~Відповідно до\~\~ ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.\~Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. \~Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. \~При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду \~Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно з вимогами ст. ст.\~124,\~129 Конституції України, задачами цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних, прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами судочинства є законність, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами, забезпечення апеляційного та касаційного оскарження та обов`язковість рішень суду до виконання Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). На підставі вищевикладеного, беручи до уваги належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] частково обґрунтованими та такими, що підлягають частковому задоволенню у вищевикладений судом спосіб. Щодо судових витрат, суд зазначає наступне. Як вбачається, позивачем під час звернення до суду з даним позовом було сплачено судовий збір в сумі 968,96 грн. Відповідно до\~ч.ч.\~1-2, 6\~ст.\~141\~ЦПК України,\~судовий збір\~покладається на\~сторони пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. З урахуванням часткового задоволення позову позивача, у відповідності до ст. 141 ЦПК України, стягненню з відповідача на користь позивача у відшкодування понесених судових витрат зі сплати судового збору, пропорційно до частини задоволених позовних вимог, підлягає - 915,47 грн. (34294,43*100/36294,43=94,48; 94,48*968,96/100=915,47). Позивачем додатково заявлені до відшкодування витрати понесені з проведення будівельно-технічного експертного дослідження для встановлення розміру завданої матеріальної шкоди. Судом у відповідності до рахунку №2 від 21.01.2025 року встановлено, що позивачем було сплачено грошові кошти в сумі 6000,00 грн. на рахунок ФОП [PERSON] за проведення будівельно-технічного експертного дослідження з метою встановлення завданої позивачеві матеріальної шкоди, за наслідком чого експертом було виготовлено відповідний висновок експерта №02/2025 від 04.02.2025 року. Згідно зі статтею 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Судом враховується, що Велика Палата Верховного Суду у\~постанові від 22 листопада 2023 року по справі № 712/4126/22,\~висунула висновок, що вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд ураховує не те, коли замовлено експертизу та отримано висновок експерта - до чи після звернення позивача до суду з позовом, а те, чи пов`язані безпосередньо ці витрати з розглядом справи. Відшкодування витрат за проведення експертизи не обмежується випадком її призначення та проведення після відкриття провадження у справі. Тому сторона, на користь якої ухвалено рішення, має право на відшкодування витрат за експертизу, проведену до подання позову, якщо такі витрати пов`язані з розглядом справи, зокрема якщо суд урахував відповідний висновок експерта як доказ. Відмова у відшкодуванні судових витрат за проведення експертизи стороні, на користь якої ухвалено судове рішення (особливо, якщо суд урахував відповідний висновок експерта як доказ), не узгоджується із засадами розумності, добросовісності, справедливості та правової визначеності, а також не забезпечує конструкцію передбачуваності застосування процесуальних норм, отже не є такою, що відповідає принципу верховенства права. Приймаючи викладене,\~враховуючи,\~що наданий\~позивачем висновок\~експерта №02/2025\~від 04.02.2025\~року,\~судом ураховано\~в якості\~належного доказу\~під час\~розгляду справи,\~суд доходить\~до висновку\~про наявність\~підстав для\~стягнення з\~відповідача на\~користь позивачки\~у відшкодування\~витрат понесених\~на встановлення\~розміру збитків з\~оплати вартості\~виготовлення висновку\~експерта 6000,00 грн. Також позивачем у позові заявлено вимогу про відшкодування витрат понесених на професійну правничу допомогу. Позивачем у позові було заявлено заяву про надання доказів на підтвердження понесених позивачем витрат на протязі п`яти днів після ухвалення судового рішення. У відповідності до положень ч.8 ст.141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. Враховуючи викладене, оскільки стороною позивача у відповідності до ч.8 ст.141 ЦПК України заявлено відповідну заяву про надання доказів на підтвердження понесення витрат на правничу допомогу після ухвалення судового рішення, судом питання про розподіл понесених позивачем витрат на професійну правничу допомогу одночасно під час ухвалення даного рішення суду, не вирішується. На підставі викладеного та

Outcome: partial