Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-07 00:00:00

Заступник керівника Мукачівської окружної прокуратури, який діє в інтересах Чинадіївської селищної ради та Державної екологічної інспекції у Закарпатській області звернувся до суду із позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої незаконною порубкою дерев. Позов мотивований тим, що 20.03.2024 року біля 09 год. 00 хв., [PERSON] , перебуваючи на території лісництва ім.Морозова філії «Мукачівське ЛГ» ДП «Ліси України», а саме в кварталі № [NUMBER] виділ № [NUMBER] , біля лісового масиву, неподалік вул.Європейська в с.Синяк, Мукачівського району, за допомогою бензопили з маркуванням «Oregon», скоїв незаконну порубку до ступеня припинення росту на пні 3 дерев породи «бук» та 10 дерев породи «граб», чим самим завдав шкоду навколишньому природному середовищу на загальну суму 176\~541,44 гривень. Вироком Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 19.09.2024 року визнано [PERSON] винним у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.246 КК України та призначено покарання у виді позбавлення волі. Розмір шкоди в сумі 176\~541,44 гривень, на момент пред`явлення позовної заяви до суду, відповідачем не відшкодовано, що у свою чергу стало підставою для звернення до суду із даним позовом. Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 28.01.2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі і вирішено розглядати справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами. Також вказаною ухвалою відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позовну заяву. У свою чергу, відповідач [PERSON] відзив на позовну заяву не подав. Суд, вивчивши позовну заяву, перевіривши матеріали справи та дослідивши надані докази по справі, дійшов до наступного висновку. Відповідно до\~ст. 6 Конституції України\~забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком держави. Вирішуючи питання правомірності дії прокуратури щодо звернення до суду з позовом про відшкодування шкоди завданої внаслідок незаконної порубки дерев в інтересах держави в особі Чинадіївської селищної ради та Державної екологічної інспекції у Закарпатській області, суд виходить з наступного. Згідно з ч.3\~ст.23 Закону України «Про прокуратуру»\~передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу Відповідно до правової позиції Великої Палати Верхового Суду, що викладена у постанові від 26.05.2022 року у справі № 912/2385/18, невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо. Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого\~ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим. Вказаного правового висновку також притримується Верховний Суд у постанові від 16.08.2021 у справі № 910/21377/17. Місцевою прокуратурою до Чинадіївської селищної ради та Державної екологічної інспекції у Закарпатській області направлено листи щодо встановленого прокуратурою факту порушення вимог лісового законодавства. Однак, як Чинадіївська селищна рада, так і Державна екологічна інспекція у Закарпатській області заходів щодо стягнення завданої шкоди не вживали, відповідні позовні заяви до суду не подані (а.с. 15-17, 24-29). Зважаючи на викладене, прокуратурою у повній мірі виконано вимоги, передбачені\~ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», шляхом надання належного обґрунтування, підтвердженого достатніми доказами, зокрема, повідомленням прокурора на адресу відповідного суб`єкта владних повноважень про звернення до суду, що свідчить про наявність підстав для відповідного представництва. Так, судом встановлено, що відповідно до вироку Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 19.09.2024 року [PERSON] було визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1\~ст.246 КК України, та призначено йому покарання у виді позбавлення волі на строк 2 роки. На підставі ст.75 КК України звільнено [PERSON] від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком на 1 рік і 6 місяців. На підставі п.п. 1. 2 ч.1 ст.76 КК України покладено на [PERSON] в період іспитового строку обов`язки: періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації та повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи або навчання (а.с. 12-14). Вирок суду набрав законної сили 22.10.2024 року. При розгляді вказаного кримінального провадження судом було встановлено, що [PERSON] , діючи умисно, незаконно, з корисливою метою, без відповідного на те дозволу працівників лісової охорони, не маючи лісорубного квитка чи ордеру виданого лісництвом імені Морозова філії «Мукачівського ЛГ» ДП «Ліси України», 20 березня 2024 року близько 9 години, знаходячись на території лісництва ім. Морозова філії «Мукачівського ЛГ» ДП «Ліси України», а саме в кварталі № [NUMBER] виділ № 25 біля лісового масиву неподалік вул. Європейська в с.Синяк Закарпатської області, за допомогою бензопили з маркуванням «Oregon» оранжевого кольору, скоїв незаконну порубку до ступеня припинення росту на пні 3 дерев породи «Бук» та 10 дерев породи «Граб», чим спричинив навколишньому природному середовищу матеріальної шкоди на загальну суму 176 541 гривень 44 копійок. Питання відшкодування збитків вироком не вирішувалося. Розмір завданої шкоди також підтверджується відповідним розрахунком, проведеним відповідно до\~постанови Кабінету Міністрів України № 665 від 23.07.2008 року. Згідно до ч.6\~ст.82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено вирок або постанова суду, лише в питанні чи мале місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Статтею 66 Конституції України\~передбачено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, відшкодувати завдані ним збитки. Відповідно до\~ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~заподіяна державі шкода внаслідок порушення природоохоронного законодавства підлягає відшкодуванню в повному обсязі. Згідно із ч.1\~ст.1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. В п.2\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди»\~роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. За змістом ст.ст.\~105,\~107 ЛК України\~відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Відповідно до положень п.7 ч.3 ст.29\~та п.7 ч.2 ст.69 БК України\~грошові стягнення за шкоду заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища підлягають зарахуванню до спецфондів державного, обласних та місцевих (сільських, селищних) бюджетів за місцем скоєння правопорушення. Територія лісництва ім.Морозова філії «Мукачівське ЛГ» ДП «Ліси України», а саме квартал 22 виділ №25, яке є місцем вирубки дерев відповідачем, на момент вчинення правопорушення, розташований в адміністративних межах Чинадіївської селищної ради Мукачівського району Закарпатської області. Приймаючи до уваги встановлені судом обставини, дослідивши та оцінивши зібрані у справі докази, враховуючи встановлення вироком суду вини відповідача у вчиненому кримінальному правопорушенні, протиправними діями якого було завдано шкоду навколишньому середовищу на загальну суму 176\~541,44 гривень та небажання відповідача в добровільному порядку відшкодувати шкоду, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Відповідно до\~ст.141 ЦПК України\~судові витрати по справі в розмірі 3028 гривень слід стягнути з відповідача на користь держави судовий збір.

Outcome: approved