Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-09 00:00:00

У жовтні 2024 року позивач звернувся до суду з позовом про визнання незаконним наказу КНП «Кіровоградської обласної лікарні Кіровоградської обласної ради» від 20.08.2024 № 362-к/тр « Про притягнення до дисциплінарної відповідальності лікаря-анестезіолога відділення анестезіології з ліжками для інтенсивної терапії [PERSON] ». В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач працює лікарем-анестезіологом КНП «Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради» (далі КНП «КОЛ КОР»). Згідно наказу КНП «КОЛ КОР» від 20.08.2024 № 362-к/тр [PERSON] оголошено догану за ніби порушення трудової дисципліни. Винесенню догани передувала службова перевірка призначена наказом КНП «КОЛ КОР» від 31.07.2024 № 230-аг «Про створення комісії для проведення службової перевірки по доповідній записці [PERSON] відносно дій лікаря-анестезіолога [PERSON] ». Вказує, що засідання тривало 14 хвилин, на ньому не йшлося про порушення позивачем трудової дисципліни, не уточнювались обставини, характер та зміст розмови позивача із заступником медичного директора з медсестринства [PERSON] . З висновками комісії ознайомлено позивача 25.08.2024 року після письмового звернення 20.08.2024 до генерального директора [PERSON] , тобто після видання наказу про оголошення догани. Зазначає, 25.07.2024 року позивач прийшов на роботу своєчасно, щоб працювати на безпосередньому на цей день робочому місці - операційна відділення кістково-гнійної хірургії. Розпочав роботу о 9.30 у зв`язку із перенесенням початку операційного дня на цей час. У період між 9.00 та 9.30 мав короткочасну, біля п`яти хвилин, розмову із заступником медичного директора [PERSON] з приводу вимагання благодійних внесків у сестер медичних та молодших сестер та порушення деяких пунктів Колективного договору КНП «КОЛ КОР». Вважає, що в його діях не було порушень ст. 139 КЗпП, ст.142 КЗпП, п.2.14 Посадової інструкції лікаря-анестезіолога, оскільки не покидав робочого місця, своєчасно виконував свої обов`язки, розмова із заступником медичного директора з медсестринства [PERSON] у робочий час відповідає п. 7.4 посадової інструкції. Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 31.10.2024 року відкрито провадження та призначено судове засідання в порядку спрощеного провадження з викликом сторін. Представником відповідача 26.11.2024 року через канцелярію суду подано відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. 26.11.2024 року від позивача через канцелярію суду надійшла відповідь на відзив та 26.12.2024 року додаткові пояснення. В судовому засіданні 26.11.2024 року позивач вимоги підтримав в повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві, відповіді на відзив, просив задовольнити позов. Після оголошеної перерви в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи у його відсутності, вимоги підтримав. Представник відповідача в судовому засіданні 26.11.2024 року позовні вимоги не визнав, після оголошеної перерви також подав заяву щодо продовження розгляду справи у його відсутності, у задоволенні вимог просив відмовити. Суд, заслухавши пояснення позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають до задоволенню, з наступних підстав. Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною 3 ст. 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено та визнається учасниками справи, що позивач працює лікарем-анестезіологом КНП «Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради». Відповідно до наказу № 362-к/тр від 20.08.2024 року генерального директора КНП «Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради» Андреєвої Л., [PERSON] , лікарю-анестезіологу відділення анестезіології з ліжками для інтенсивної терапії, оголошено догану за порушення трудової дисципліни, визначеної вимогами ст. 139, 142 КЗпП України, п. 2.14, 2.25 Посадової інструкції лікаря анестезіолога відділення анестезіології з ліжками інтенсивної терапії. Підставами оголошення догани є: доповідна записка заступника медичного директора з медсестринства [PERSON] , наказ про створення комісії від 31.07.2024 року №230-аг, протокол від 09.08.2024 року №6 засідання комісії з проведення службової перевірки, пояснювальні записки сестри медичної-анестезистки відділення анестезіології з ліжками для інтенсивної терапії [PERSON] , прибиральниці службових приміщень служби з діловодства [PERSON] , лікаря-анестезіолога відділення анестезіології з ліжками для інтенсивної терапії [PERSON] , довідка про результати проведення службової перевірки щодо встановлення обставин, зазначених у доповідній записці заступника медичного директора з медсестринства [PERSON] . В судовому засіданні сторони не заперечували, що під час засідання комісії 09.08.2024 року з проведення службової перевірки щодо встановлення обставин зазначених [PERSON] позивачем надані письмові пояснення. 20.08.2024 року [PERSON] отримав під підпис копію наказу № 362-к/тр від 20.08.2024 року та з ним не погодився. За ч. 1 ст. 21 КЗпП України трудовий договір є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін. Згідно статті 142 КЗпП України трудовий розпорядок на підприємствах, в установах, організаціях визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку, які затверджуються трудовими колективами за поданням власника або уповноваженого ним органу і вибір ним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) на основі типових правил. Відповідно статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Згідно з статті 141 КЗпП України власник або уповноважений ним орган повинен правильно організувати працю працівників, створювати умови для зростання продуктивності праці, забезпечувати трудову і виробничу дисципліну, неухильно додержувати законодавства про працю і правил охорони праці, уважно ставитися до потреб і запитів працівників, поліпшувати умови їх праці та побуту. За порушення трудової дисципліни, як визначено у положенні ст. 147 Кодексу законів про працю України, до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. Згідно законодавства України підставою для застосування дисциплінарного стягнення є дисциплінарний проступок, під котрим розуміється протиправне, винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх обов`язків, що випливають із нормативно-правових та інших актів у сфері праці, колективного і трудового договорів. Необхідною умовою для накладення стягнення є вина працівника, наявність якої має бути обов`язково доведена роботодавцем. Статтею 148 КЗпП України визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. При цьому, згідно статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення і за кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Тобто, розглядаючи спори про притягнення працівників до дисциплінарної відповідальності, судам необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилось порушення, що стало приводом для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147 (1), 148, 149 Кодексу законів про працю України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи застосовувалось вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувались ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника. Крім того, за діючим законодавством днем виявлення проступку, з якого починається перебіг місячного строку для накладення дисциплінарного стягнення, вважається день, коли особі, якій по службі (роботі) підкоряється працівник, стало відомо про здійснення проступку незалежно від того, чи наділена ця особа правом накладення дисциплінарного стягнення. Згідно зі статтею 150 Кодексу дисциплінарне стягнення може бути оскаржене працівником у порядку, встановленому чинним законодавством (глава XV Кодексу). На конференції трудового колективу згідно протоколу від 09.01.2024 року за №1 схвалено колективний договір комунального некомерційного підприємства «Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради» на 2024-2028 роки. Пунктами 1.1, 1.4 колективного договору передбачено, що сторони визнають повноваження один одного і зобов`язуються додержуватись умов колективного договору, принципам соціального партнерства: паритетності представництва, рівноправності сторін, взаємної відповідальності, конструктивності і аргументованості при проведені переговорів (консультацій) щодо укладання та виконання колективного договору, внесення змін і доповнень до нього, вирішення всіх питань, що є предметом цього Договору з обов`язковим дотриманням досягнутих домовленостей. Сторони несуть відповідальність за не виконання взятих зобов`язань та в разі допущення дискримінації. З умовами Договору та Правилами внутрішнього трудового розпорядку для працівників комунального некомерційного підприємства «Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради» (додаток 1) адміністрація зобов`язана ознайомити усіх працівників Підприємства, а також новоприйнятих на роботу працівників. 09.01.2024 року протоколом конференції трудового колективу КНП «КОЛ КОР» за №1 затверджено Правила внутрішнього трудового розпорядку для працівників комунального некомерційного підприємства «Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради». Пунктом 3.1 Правил внутрішнього трудового розпорядку визначено, що працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження керівництва, додержуватись трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитись до майна власника, з яким укладено трудовий договір, вчасно приходити на роботу та дотримуватися установленого терміну робочого часу та використовувати його для продуктивної праці, утримуватись від дій, що заважають іншим працівникам виконувати їх трудові обов`язки, не залишати передчасно робоче місце, точно і своєчасно виконувати розпорядження адміністрації, а також дані правила внутрішнього розпорядку і свої функціональні обов`язки, дотримуватись вимог професійної етики і деонтології. За порушення трудової дисципліни адміністрацією підприємства накладається наступні дисциплінарні стягнення: догана, звільнення з роботи (п. 7.1 Правил внутрішнього трудового розпорядку). 16.01.2023 року [PERSON] ознайомився під підпис з посадовою інструкцією лікаря анестезіолога відділення анестезіології з ліжками інтенсивної терапії. Пунктом 1.5 посадової інструкції визначено, що мета роботи лікаря-анестезіолога - забезпечення якісного анестезіологічного обслуговування, операцій та маніпуляцій, інтенсивної терапії при невідкладних станах, лікувально-діагностичного процесу у відповідності до сучасних досягнень медичної науки і стандартів, згідно клінічних протоколів. Робочими місцями лікаря анестезіолога є операційні, діагностичні та лікувальні кабінети, палати інтенсивної терапії, обладнанні необхідним устаткуванням, що пройшло реєстрацію у встановленому порядку та згідно із відповідним Табелем оснащення (п. 1.8 посадової інструкції). У відповідності до п. 2.4, 2.11, 2.14, 7.1 посадової інструкції завданнями та обов`язками лікаря анестезіолога відділення анестезіології з ліжками інтенсивної терапії є: здійснювати кваліфіковане анестезіологічне забезпечення операцій та маніпуляцій, застосовуючи сучасні науково-обґрунтовані методи наркозів, реґіонарних анестезій. Чергувати згідно графіків роботи для забезпечення ургентних операцій та маніпуляцій, у палатах інтенсивної терапії відділення анестезіології, інфекційного відділення. Працювати на робочих місцях, якими є: операційні, кабінети параклінічних досліджень, відділення лікарні, в яких хворі готуються до операції і проводяться термінові консультації, палати інтенсивної терапії. Не залишати робочих місць при виконанні своїх обов`язків. Не виконувати одночасно обов`язки лікарів з різними посадовими інструкціями. У своїй діяльності лікар анестезіолог безпосередньо підпорядковується завідувачу відділення. Згідно п. 2.25 Посадової інструкцією лікаря анестезіолога відділення анестезіології з ліжками інтенсивної терапії, у роботі лікар анестезіолог зобов`язаний дотримуватись принципів медичної етики і деонтології. Відповідно до вимог п. 2.10, 4.2, 4.3 Етичного кодексу лікаря України, лікар своїм професіоналізмом, морально-етичними переконаннями, поведінкою у будь-яких життєвих ситуаціях, ставленням до людини і до виконання фахових обов`язків повинен бути гідним прикладом для своїх колег та інших членів суспільства. Лікар зобов`язаний охороняти честь і шляхетні традиції медичного співтовариства, з повагою і доброзичливістю ставитися до колег. Лікар не має права публічно ставити під сумнів чи дискредитувати професійну кваліфікацію іншого лікаря. Фахові зауваження на адресу колеги повинні бути аргументованими, необразливими за формою, висловленими в особистій розмові до того як це питання буде обговорюватися медичним співтовариством або етичним комітетом чи комісією. 25.07.2024 року заступником медичного директора Мельник А.Д. на ім`я генерального директора КНП «КОЛ КОР» [PERSON] була подана доповідна записка про невідповідну поведінку лікаря-анестезіолога [PERSON] , який 25.07.2024 о 9.20 год., перебуваючи у її службовому кабінеті в присутності молодшої сестри [PERSON] в робочий час, з`ясовував стосунки з [PERSON] , висловлював їй претензії щодо, начебто, примушення нею старших медичних сестер збирати кошти на благодійну допомогу лікарні «Охматдит», погрожував викликати «блогерів і журналістів», під час спілкування висловлював неповагу, вів себе агресивно. Генеральним директором КНП «КОЛ КОР» прийнято рішення про створення комісії для проведення службової перевірки обставин викладених у доповідній записці [PERSON] , про що видано відповідний наказ № 230-аг від 31.07.2024 року. За результатами проведеної службової перевірки, відповідна комісія, яка розглянувши наявні пояснення лікаря-анестезіолога [PERSON] , сестри медичної - анестезистки анестезіологічного відділення з ліжками для інтенсивної терапії [PERSON] , прибиральника службових приміщень [PERSON] , копії журналу операцій за 25.07.2024 року, посадової інструкції лікаря- анестезіолога [PERSON] , вислухавши усні пояснення [PERSON] зробила свої висновки, які були викладені у відповідному протоколі засідання № 6 від 09.08.2024 року. Комісією були встановлені та підтверджені порушення [PERSON] вимог діючого трудового законодавства України, посадової інструкції та внутрішнього трудового розпорядку. Рекомендовано керівництву КНП «КОЛ КОР» розглянути питання притягнення лікаря-анестезіолога відділення анестезіології з ліжками інтенсивної терапії [PERSON] до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани. Відповідно, враховуючи те, що обставини, вказані в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності мали місце, суд вважає, що оскаржуваний наказ є законним та обґрунтованим, а отже підстави для задоволення позову відсутні. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суді, та відмінності, які існують у держава-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування , що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00 § 23, ЄСПЛ від 18 липня 2006 року). Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судові витрати, при відмові у задоволенні позовних вимог, покладаються на позивача.

Outcome: dismissed