Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-08 00:00:00

1. Короткий зміст позовних вимог. В травні 2023 року [PERSON] звернулася до суду з вищезазначеним позовом, який обґрунтовувала тим, що вона є власником частки житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , а також частки земельної ділянки площею 0,1503 га з кадастровим номером 3220881300:01:002:0021, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що розташована за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Вишеньки. Співвласником іншої частки вказаного нерухомого майна є [PERSON] . В добровільному порядку здійснити поділ в натурі житлового будинку із господарськими будівлями і спорудами [PERSON] не бажає. З цієї підстави позивач просила поділити житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , виділивши їй в натурі та визнавши за нею право власності на наступні приміщення: 1-6 житлову кімнату площею 9,2 кв.м., 1-7 житлову кімнату площею 26,0 кв.м., 1-8 прихожу площею 10,6 кв.м., а також з господарських будівель і споруд: літню кухню «Б», убиральню «Е», колонку «К». Крім цього, поділити в натурі земельну ділянку з кадастровим номером 3220881300:01:002:0021, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що розташована за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Вишеньки. В липні 2023 року [PERSON] пред`явила зустрічний позов, який обґрунтувала тим, що вона та [PERSON] є співвласниками в рівних частках житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , а також земельної ділянки площею 0,1503 га з кадастровим номером з кадастровим номером 3220881300:01:002:0021, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що розташована за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Вишеньки. Тому [PERSON] просила поділити в натурі житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , наступним чином: виділивши їй наступні приміщення: 1-3 санвузол площею 3,2 кв.м., 1-4 коридор площею 3,7 кв.м., 1-5 житлова кімната площею 9,7 кв.м., 1-8 прихожа площею 10,6 кв.м., а також з господарських будівель і споруд: прибудову «а1», літню кухню «Б», сарай «В», погріб «Д», ворота «3, частину огорожі №1. Крім цього, просила також виділити в натурі частину земельної ділянки площею 0,1503 га з кадастровим номером 3220881300:01:002:0021, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що розташована за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Вишеньки. В жовтні 2023 року представник позивача [PERSON] подав заяву про збільшення позовних вимог, якою просив: припини право спільної часткової власності [PERSON] та [PERSON] на житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами та на земельну ділянку, які розташовані за адресою: [ADDRESS] . Поділити житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , виділивши в натурі та визнавши за [PERSON] право власності на наступні приміщення: 1-6 житлову кімнату площею 9,2 кв.м., 1-7 житлову кімнату площею 26,0 кв.м., 1-8 прихожу площею 10,6 кв.м., а також з господарських будівель і споруд: ганок «а2», колонку «К», огорожу «N1», хвіртку «N2». Крім цього, поділити в натурі земельну ділянку з кадастровим номером 3220881300:01:002:0021, згідно зі схемою розподілу. Стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] грошову компенсацію у розмірі 33777 гривень. 2. Процесуальні дії у цивільній справі. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 19 травня 2023 року було відкрито провадження у цивільній справі та призначено підготовче засідання (а.с.24-25). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 28 липня 2023 року, занесеною до протоколу судового засідання, зустрічну позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про поділ нерухомого майна та виділення відповідної частки в натурі, було прийнято до спільного розгляду з первісним позовом (а.с.85-86). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 листопада 2023 року було закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті (а.с.107). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 04 березня 2024 року було задоволено клопотання представника позивача [PERSON] про призначення комплексної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи, проведення якої доручено експертам ТОВ «Незалежний інститут судових експертиз». Крім цього, зупинено провадження в цивільній справі на час проведення експертизи (а.с.216-217). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 11 червня 2024 року було поновлено провадження в цивільній справі (а.с.230). 3. Ставлення сторін до пред`явленого позову. Представник позивача [PERSON] надав до суду заяву, якою підтримав пред`явлений позов та просив суд його задовольнити у повному обсязі. Вказав на те, що вважає зустрічний позов [PERSON] необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню. Крім цього, просив розглянути цивільну справу без його участі. Представник відповідача [PERSON] підтримав зустрічний позов та просив суд його задовольнити у повному обсязі, вказавши про неможливість досягнення примирення між сторонами. Просив розгляд справи здійснити на підставі наявних в матеріалах справи доказів. 4. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Встановлено, що [PERSON] є власником частки житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Вказана обставина підтверджується копією Витягу з Державного реєстру речових прав №327952438 від 04 квітня 2023 року (а.с.10), копією свідоцтва про право на спадщину за законом від 04 квітня 2023 року, посвідченого Меленною Т.К., приватним нотаріусом Бориспільського районного нотаріального округу Київської області, зареєстрованого в реєстрі за №691 (а.с.9). Крім цього, [PERSON] є також власником частини земельної ділянки площею 0,1503 га з кадастровим номером 3220881300:01:002:0021, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, що розташована за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Вишеньки, згідно з копією Витягу з Державного реєстру речових прав №327950434 від 04 квітня 2023 року (а.с.8), копією свідоцтва про право на спадщину за законом від 04 квітня 2023 року, посвідченого Меленною Т.К., приватним нотаріусом Бориспільського районного нотаріального округу Київської області, зареєстрованого в реєстрі за №690 (а.с.7). В свою чергу, власником іншої частки вказаного житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами, а також частини земельної ділянки є [PERSON] , що підтверджується копіями Витягів з Державного реєстру речових прав №332478044, №332478532 від 16 травня 2023 року (а.с.53-54,55-56). З копії технічного паспорту на житловий будинок від 10 листопада 2022 року (а.с.13-18) вбачається, що домоволодіння [ADDRESS] складається з житлового будинку «А», прибудови «а1», ганку «а2», літньої кухні «Б», сараю «В», погребу «Д», убиральні «Е», колонки «К», огорожі №1, хвіртки №2, воріт №3. Житловий будинок «А» складається: з веранди 1-1 площею 5,9 кв.м., кухні 1-2 площею 11,5 кв.м., санвузла 1-3 площею 3,2 кв.м., коридору 1-4 площею 3,7 кв.м., житлового приміщення 1-5 площею 9,7 кв.м., житлового приміщення 1-6 площею 9,2 кв.м., житлового приміщення 1-7 площею 26,0 кв.м., прихожої 1-8 площею 10,6 кв.м., а всього загальною площею 79,8 кв.м. та житловою площею 44,9 кв.м. Спірні правовідносини регулюються главою 26 «Право спільної власності» ЦК України. 5. Норми права, якими керується суд при вирішенні спору. 5.1. норми матеріального права. Відповідно до ч.1, ч.2 ст.319\~ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Згідно з ч.1 ст.356\~ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Згідно з ч.1 ст.367\~ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділено в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. Виходячи з аналізу змісту норм ст.ст.183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України слід дійти висновку, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Відтак визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. Під неспівмірною шкодою господарського призначення слід розуміти суттєве погіршення технічного стану жилого будинку, перетворення в результаті переобладнання жилих приміщень у нежитлові, надання в рахунок частки приміщень, які не можуть бути використані як житлові через невеликий розмір площі або через неможливість їх використання (відсутність денного світла тощо). Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду України від 03 квітня 2012 року у справі №6-12цс13, а також у постанові Верховного Суду від 25 вересня 2019 року у справі №205/9065/15-ц (провадження №61-21409св18), у постанові від 27 травня 2020 року у справі №173/1607/15-ц (провадження №61-26178св18). За змістом ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» визначено, що звіт про оцінку майна є документом, який містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання, підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності. 5.2. норми процесуального права. За правилами ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з ч.1, ч.6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч.1, ч.4 ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Крім того, відповідно до ч.2 ст.78 ЦПК України обставини, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. 6. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору. Зі звіту про оцінку нерухомого майна від 19 травня 2023 року, складеного суб`єктом оціночної діяльності ПП «Авто-експрес» (а.с.115-211) запропонований єдиний варіант розподілу спірного житлового будинку. Так, першому співвласнику в існуючій площі забудови запропоновано виділити в окреме користування частину приміщень, що наближена до частки та складається з приміщень: 1-6 житлова площею 9,2 кв.м., 1-7 житлова площею 26,0 кв.м., 1-8 прихожа 10,6 кв.м., а всього площею 45,8 кв.м., а також з господарських будівель та споруд: ганок «а2», колонка «К», огорожа «N1», хвіртка «N2». Другому співвласнику запропоновано в існуючій площі забудови виділити в окреме користування наступні приміщення: 1-1 веранду площею 5,9 кв.м., 1-2 кухню площею 11,5 кв.м., 1-3 санвузол площею 3,2 кв.м., 1-4 коридор площею 3,7 кв.м., 1-5 житлова площею 9,7 кв.м., а всього площею 34,0 кв.м., а також з господарських будівель та споруд: літня кухня «Б», сарай «В», погріб з шийкою «Д», убиральня «Е», огорожа «N1», ворота «N3». При цьому, другому співвласнику запропоновано виділити площу більшу від ідеальної частки, що в грошовому еквіваленті становить 33777 гривень. У такому випадку поділ житлового будинку може бути здійснений виключно з покладенням обов`язку на співвласника, якому виділена площа житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, яка становить більше від ідеальної частки, відшкодувати іншому співвласнику грошову компенсацію за відхилення від ідеальної частки в житловому будинку. Визначення розміру відповідної компенсації потребує спеціальних знань та потребує проведення судової будівельно-технічної експертизи. Як вказав Верховний Суд у постанов від 15 травня 2019 року у справі №755/11698/17 (провадження №61-298св19) визначення розміру відповідної компенсації потребує спеціальних знань та безумовно потребує проведення судової будівельно-технічної експертизи, висновок якої має відповідати критерію належності та допустимості доказів. Тоді як звіт про оцінку та варіанти розподілу нерухомого майна, складений суб`єктом оціночної діяльності ПП «Авто-Експрес», не є висновком експерта та не може підтверджувати обставини для встановлення яких потрібні спеціальні знання, оскільки згідно з ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку містить виключно висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна. З цієї підстави, звіт про оцінку нерухомого майна від 19 травня 2023 року, складений суб`єктом оціночної діяльності ПП «Авто-експрес», про оцінку нерухомого майна, є неналежним доказом у розумінні ч.1 ст.77 ЦПК України. При цьому за змістом ст.ст.12, 33 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», звіт про оцінку майна не створює ніяких правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає і підтверджує зроблені оцінювачем висновки і його дії по реалізації свого завдання, згідно постанови Верховного Суду від 04 липня 2018 року у справі №711/650/13-ц (провадження №61-1186св17). У звіті про оцінку та варіанти розподілу нерухомого майна, складеному 19 травня 2023 року суб`єктом оціночної діяльності ПП «Авто-Експрес», в особі оцінювача [PERSON] , на замовлення [PERSON] та в доданих до нього документах, не вказано, що оцінювач [PERSON] є судовим експертом та у встановленому законом порядку був повідомлений про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку, за відмову від надання висновку, що виключає розцінення цього звіту про оцінку та варіанти розподілу нерухомого майна, як висновку експерта. Аналогічного висновку у подібних правовідносинах дійшов Верховний Суд у постанові від 10 травня 2023 року у справі №154/3029/14-ц (провадження №61-5044св21). В ході розгляду цивільної справи за клопотанням представника позивача Соколова С.В. була призначена комплексна судова будівельно-технічної та земельно-технічна експертиза. Згідно листа ТОВ «Незалежний інститут судових експертиз» оплата за проведення експертизи не надійшла, тому ухвала Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 04 березня 2024 року про призначення комплексної судової будівельно-технічної та земельно-технічна експертизи залишена без виконання (а.с.227). Тому в матеріалах справи відсутній висновок комплексної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи, який має відповідати критерію належності та допустимості доказів та містити як варіанти поділу спільного майна між сторонами та визначати розмір відповідної компенсації за нерівність часток. Враховуючи викладені обставини в їх сукупності, суд вважає недоведеними підстави та варіанти поділу між сторонами по справі в натурі житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . З огляду на те, що вимога про поділ земельної ділянки площею 0,1503 га з кадастровим номером 3220881300:01:002:0021, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що розташована за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Вишеньки, є похідною від вимоги про поділ житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами. З цієї підстави в задоволенні вимоги про поділ земельної ділянки в натурі також належить відмовити. 7. Розподіл судових витрат між сторонами. Згідно з ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З квитанцій (а.с.1,51) вбачається, що при пред`явленні позову [PERSON] сплатила судовий збір у розмірі 1073 гривень 60 копійок та [PERSON] за пред`явлення зустрічного позову у розмірі 7590 гривень. Зважаючи на те, що у задоволенні первісного та зустрічного позову відмовлено у повному обсязі, тому підстави для відшкодування понесених [PERSON] та [PERSON] судових витрат, відсутні. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed