Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-06 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог та доводів позивача Повне товариство «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія» звернулося до суду з позовом до [PERSON] , в якому просить стягнути з відповідача на користь Повного товариства «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія» суму залишку позики у розмірі 44078,80 гривень, суму заборгованості за відсотками в розмірі 29 660,90 гривень за договором позики №17-11-1* від 17.11.2021. Також просить стягнути з відповідача суму понесених позивачем витрат, пов`язаних зі сплатою судового збору в розмірі 3028,00 гривень. В обґрунтування пред`явлених позовних вимог позивач зазначив, що між ПТ «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія» та [PERSON] 17.11.2021 був укладений договір позики №17-11-1*. За умовами вказаного договору позикодавець надав, а позичальник отримав на умовах обов`язкового повного повернення позики в сумі 49\~800,00 гривень. За умовами договору позичальник зобов`язався сплачувати позикодавцеві за користування наданими грошовими коштами 2% за кожні 30 днів користування позикою, про що сторони узгодили графік сплати відсотків та остаточний строк повернення позики, що виклали у терміновому зобов`язанні, яке є невід`ємною частиною договору. Посилався, що на момент укладення договору позичальник працювала в ПТ «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія» на посаді старшого приймальника-контролера, позика надавалася [PERSON] під забезпечення її заробітної плати. Зазначив, що умовами п. 1.6. договору сторонами було погоджено, що у випадку припинення трудових відносин між позикодавцем та позичальником до повного виконання зобов`язань позичальника за договором, позичальник повинен внести у касу підприємства неповернену частину позики. З 01 квітня 2022 року позичальник перестала виходити на роботу, через що трудові відносини були призупинені, подальші спроби адміністрації ПТ «Ломбард «Надія» [PERSON] і компанія» зв`язатися з позичальником не мали успіху, зв`язок з [PERSON] в позивача відсутній. Посилався, що остання оплата за договором була здійснена позичальником 31.03.2022. Зазначив, що на адресу [PERSON] ПТ «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія» було направлено письмову вимогу про усунення порушень, в якій позивач просив сплатити на його користь суму заборгованості в розмірі 71\~407,78 гривень до 30.11.2024, однак позичальник свої зобов`язання за договором не виконала, у зв`язку з чим станом на 20.01.2025 утворилася заборгованість в сумі 73\~739,70 гривень, з яких: 44\~078,80 гривень заборгованість за позикою, 29\~660,90 гривень заборгованість за відсотками за користування позикою з розрахунку 2% від суми отриманої позики, щомісячно за 30 календарних днів. З огляду на викладене, позивач просить суд задовольнити позовні вимоги ПТ «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія» та стягнути з [PERSON] суму заборгованості у визначеному позивачем розмірі, а також стягнути з відповідача понесені позивачем судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору. Рух справи Московський районний суд м. Харкова ухвалою від 29 січня 2025 року відкрив провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з викликом сторін. Аргументи учасників справи Відповідач процесуальним\~правом на\~подання відзиву\~на позовну\~заяву не\~скористалася, будь-яких заяв та клопотань від відповідача не надходило. Участь у справі сторін та інших учасників справи Представник позивача у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином та своєчасно, у пред`явленому позові просив проводити розгляд справи за відсутності представника Повного товариства «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія», зазначив про відсутність у позивача заперечень проти ухвалення заочного рішення у справі. Відповідач [PERSON] в судове засідання повторно не з`явилася, про дату, час і місце слухання справи була повідомлена своєчасно і належним чином в порядку\~ст. 128 ЦПК України, шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання згідно з відомостями Реєстру територіальної громади міста Харкова, отриманими судом відповідно до вимог ч. 6\~ст. 187 ЦПК України. Будь-яких заяв та клопотань від відповідача не надходило. За правилами п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Судові повістки, які направлялися судом за зареєстрованим місцем проживання відповідача повернулися до суду, як неотримані відповідачем із зазначенням у довідці про причини повернення «адресат відсутній за вказаною адресою». За правилами п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. У зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання відповідача, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив, відповідно до статті 280 ЦПК України суд за згодою позивача вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. Ураховуючи, що в судове засідання не з`явилися всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин Згідно з Договором позики №17-11-1* під гарантію заробітної плати від 17 листопада 2021 року (далі - Договір), він був укладений між ПП «Ломбард «Надія» в особі директора Письменної Н.Є., яка діє на підставі засновницького договору (Кредитор) та [PERSON] (Позичальник, старший приймальник- контролер) (а.с. 12). Відповідно до п. 1.1. Договору кредитор надає позичальнику позику у розмірі 49 800,00 гривень на умовах обов`язкового повного повернення. Згідно з умовами п. 1.2. Договору позичальник сплачує за користування грошовими коштами 2% щомісячно за 30 календарних днів. Розрахунок відсотків здійснюється після часткового повернення позики. Як це убачається з умов п. 1.3. Договору, строк сплати відсотків: 30.11.2021, 30.12.2021, 30.01.2022, 28.02.2022, 30.03.2022, 30.04.2022, 30.05.2022, 30.06.2022, 30.07.2022, 30.08.2022, 30.09.2022, 30.10.2022, 17.11.2022. Строк повернення позики 17.11.2022. Сторонами Договору в п. 1.4. погоджено, що надання позики здійснюється у касі підприємства та оформлюється видатковим ордером. Відповідно до п. 1.6. Договору повернення позики здійснюється шляхом утримання із заробітної плати Позичальника до повного повернення позики. Термінове зобов`язання є невід`ємною частиною договору (додаток 1). Утримання здійснюється за Договором без додаткової згоди Позичальника. Як це погоджено сторонами в п. 1.8. Договору, існуючий договір набирає чинності із дня отримання Позичальником суми, обумовленої у п. 1.1. цього Договору. Згідно із заявою [PERSON] , ініційованої на ім`я директора ПТ «Ломбард «Надія» Надії Письменної від 17.11.2021, [PERSON] просить надати їй грошову позику під гарантію заробітної плати у розмірі 49 800,00 гривень терміном на 1 рік (а.с. 14). Відповідно до Термінового зобов`язання від 17 листопада 2021 року (Додаток №1 до договору фінансового кредиту №17-11-1* під гарантію заробітної плати від 17.11.2021), позичальник [PERSON] , старший приймальник-контролер ПТ «Ломбард «Надія», бере на себе зобов`язання отриману позику у розмірі 49 800,00 гривень повертати щомісячно не пізніше 30 числа кожного місяця, починаючи з 30.11.2021, у строки, згідно із графіком (а.с. 13). Як це убачається з копії Наказу №26-К Повного товариства «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія» від 30 листопада 2010 року, виданого директором ПТ «Ломбард «Надія» Письменною Н.Є., на підставі заяви [PERSON] від 30 листопада 2010 року [PERSON] було прийнято на роботу на посаду приймальника-контролера з повною індивідуальною матеріальною відповідальністю зі строком випробування три місяці з окладом згідно зі штатним розкладом, 01 грудня 2010 року (а.с. 15). Згідно з копією Витягу з наказу №11-К з кадрових питань від 01 квітня 2022 року по Повному товариству «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія», яка засвідчена підписом директора ПТ «Ломбард «Надія» С.В. Письменним та яка одночасно містить такі відомості: «Директор ПТ «Ломбард «Надія» «підпис» «Н.Є. Письменна» (підпис [PERSON] в наказі відсутній), призупинено дію трудового договору з [PERSON] , старшим приймальником-контролером» - 01 квітня 2022 року до відновлення можливості виконувати роботу, але не пізніше дня припинення або скасування воєнного стану, ст. 13 Закону України від 15.03.2022 №2136-ІХ «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» (а.с. 16). Відповідно до Вимоги про усунення порушень №48 від 30 жовтня 2024 року за підписом директора ПТ «Ломбард «Надія» С.В. Письменного, скерованої на адресу [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , [PERSON] запропоновано в тридцятиденний строк до 30.11.2024 погасити позику та повністю сплатити заборгованість, що утворилася за відсотками в сумі в загальному розмірі 71 407,78 гривень. Роз`яснено, що у випадку невиконання боргових зобов`язань ПТ «Ломбард «Надія» буде вимушений звертатися за захистом своїх інтересів до суду (а.с. 17). Відповідно до Розрахунку заборгованості [PERSON] за договором позики №17-11-1* від 17.11.2021, обрахованого станом на 20.01.2025, складеного за підписом головного бухгалтера ПТ «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія» В.В. Амалієвої та директора С.В. Письменного, розмір заборгованості [PERSON] перед ПТ «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія» за договором позики №17-11-1* від 17.11.2021 станом на 20.01.2025 становить 71 739,70 гривень, з яких: 44 078,80 гривень розмір виданої позики, 29 660,90 гривень сума відсотків за користування грошовими коштами в період з 01.04.2022 по 20.01.2025 з розрахунку 2% від суми отриманої позики, щомісячно за 30 календарних днів (а.с. 19). Як убачається з Витягу та Відповіді №1075336 від 29.01.2025 з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, з 17.08.1999 за ідентифікаційним кодом 30511754 зареєстровано юридичну особу Повне товариство «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія» (найменування юридичної особи), скорочене найменування ПТ «Ломбард «Надія». Керівником Повного товариства «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія» є [PERSON] (а.с. 24-26). Мотиви, з яких виходив суд, застосовані норми права та висновки суду За правилами ст.\~626,\~628 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до ст. 638 ЦК України\~договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Згідно зі\~ст.\~1046\~ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку саму суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Згідно з ч. 2\~ст.\~1047\~ЦК України на підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей. Як зазначив Верховний Суд у постанові від 08 липня 2019 року, прийнятій по справі №524/4946/16-ц, договір позики є одностороннім договором, оскільки після укладення цього договору всі обов`язки за ним, у тому числі повернення предмета позики або визначеної кількості речей того ж роду та такої ж якості, несе позичальник, а позикодавець набуває за цим договором тільки права. Досліджуючи боргові розписки чи договори позики, суди повинні виявляти їх справжню правову природу, незалежно від найменування документа, незважаючи на найменування документа, і залежно від установлених результатів робити відповідні правові висновки. У разі пред`явлення позову про стягнення боргу позивач повинен підтвердити своє право вимагати від відповідача виконання боргового зобов`язання. Для цього, з метою правильного застосування статей\~1046,\~1047 ЦК України\~суд повинен встановити наявність між позивачем і відповідачем правовідносин за договором позики, виходячи з дійсного змісту та достовірності документа, на підставі якого доказується факт укладення договору позики і його умов. Як убачається зі змісту Договору позики №17-11-1* від 17.11.2021, він укладався між кредитором ПТ «Ломбард «Надія» в особі директора [PERSON] , діючої на підставі Засновницького договору (нова редакція), з одного боку, та позичальником [PERSON] (старшим приймальником-контролером) - з іншого боку. Водночас, згідно з відомостями Виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, наданої позивачем до позовної заяви (а.с. 6) та Відповіддю №1075336 від 29.01.2025 з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с. 24-26), керівником Повного товариства «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія» є Письменний Станіслав Володимирович. Жодних відомостей на підтвердження того, що Письменна Н.Є. є директором Повного товариства «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія», матеріали справи не містять. У свою чергу, положеннями п. 6.1. Розділу 6. «Управління товариством» Засновницького договору Повного товариства «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія» в його новій редакції, посилання на який міститься в Договорі позики №17-11-1* від 17.11.2021, засновниками погоджено, що призначення та звільнення директора Товариства відноситься до виключної компетенції загальних зборів Учасників Товариства, з одноголосним прийняттям рішень усіма учасниками. Жодних доказів на підтвердження того, що загальними зборами Повного товариства «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія» Письменну Н.Є., яка уклала та підписала 17.11.2021 Договір позики №17-11-1* від імені Повного товариства, було призначено на посаду директора вказаної юридичної особи, суду не надано, як і не містять матеріали справи відомостей про те, що Письменна Н.Є. була уповноважена ПТ «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія» на укладення такого договору від імені даної юридичної особи. Що стосується надання відповідачеві [PERSON] . Повним товариством «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія» коштів в позику в сумі 49 800,00 гривень, то суд зважає на таке. Як убачається зі змісту пред`явленого позивачем позову, в ньому взагалі не зазначено відомостей про те, що на виконання умов Договору позики Повним товариством «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія» було надано позику [PERSON] в сумі 49 800,00 гривень або в будь-якій іншій сумі, як і не зазначено про те, коли саме такі грошові кошти були надані відповідачці в позику. У свою чергу, відповідно до умов п. 1.4. Договору позики №17-11-1* від 17.11.2021, надання позики здійснюється у касі підприємства та оформлюється видатковим\~ордером (а.с. 12). Водночас, позивачем до пред`явленого позову не надано видаткового ордеру, як це погоджено в п. 1.4. Договору позики, на підтвердження обставин того, що Повним товариством «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія» Гончаренко І.О. було надано грошові кошти в позику в сумі 49 800,00 гривень або в будь-якій іншій сумі, як і не містять матеріали справи жодних інших доказів на підтвердження обставин надання позивачем відповідачці грошових коштів у позику. Разом з тим, суд звертає увагу на умови п. 1.12. Договору позики, якими закріплено, що «Договір набирає чинності із дня отримання грошових коштів Позичальником». Правилами ст.\~1046 ЦК України унормовано, що за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. У разі пред`явлення позову про стягнення боргу за позикою кредитор повинен підтвердити своє право вимагати від боржника виконання боргового зобов`язання. Для цього, з метою правильного застосування статей 1046, 1047 ЦК України, суд повинен установити наявність між позивачем і відповідачем правовідносин за договором позики, виходячи з дійсного змісту та достовірності документа, на підставі якого доказується факт укладення договору позики і його умови. Такі правові висновки про застосування статей 1046, 1047 ЦК України викладені у постановах Верховного Суду України від 18 вересня 2013 року у справі №6-63цс13, від 02 липня 2014 року у справі №6-79цс14, від 24 лютого 2016 року у справі №6-50цс16, від 13 грудня 2017 року у справі №6-996цс17, та постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року у справі №569/1646/14-ц (провадження № 61-5020св18), від 14 квітня 2020 року у справі №628/3909/15 (провадження № 61-42915св18), від 21 липня 2021 року у справі №758/2418/17 (провадження № 61-9694св20), від 14 липня 2022 року у справі №204/4341/17 (провадження № 61-4389св21). Договір позики вважається укладеним з моменту передання грошей або речей, у разі відсутності цієї істотної умови договір вважається неукладеним. Сам по собі факт підписання сторонами тексту договору, без передачі грошей або речей, не породжує у майбутнього позичальника обов`язку повернути обумовлену угодою суму грошей або кількість визначених родовими ознаками речей. Таким чином, факт отримання позичальником грошових коштів, момент їх отримання (як певний проміжок часу) є обов`язковою та істотною умовою договору позики, яку повинен встановити суд у справах цієї категорії. При встановленні факту неотримання позичальником грошей або речей від позикодавця договір позики вважається неукладеним. Такий правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 20 лютого 2019 року у справі №629/5364/13-ц (провадження №61-22477св18), від 26 лютого 2020 року у справі №205/5292/15-ц (провадження №61-3741св19), від 04 березня 2020 року у справі №632/2209/16 (провадження №61-41934св18), від 26 травня 2021 року у справі №405/8280/19 (провадження №61-3411св21), від 09 серпня 2023 року у справі №755/16831/19 (провадження №61-17567св21). З огляду на наведене вище, беручи до уваги відсутність при матеріалах справи будь-яких доказів на підтвердження отримання позичальником [PERSON] грошей в позику від позикодавця ПТ «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія», суд доходить висновку про те, що підстави вважати Договір позики №17-11-1* від 17.11.2021 укладеним - відсутні. \~ \~ \~ \~Серед іншого, суд зважає на те, що, як це убачається з п. 1.9. Договору позики, «Забезпеченням повернення позики є заробітна платня працівника ПТ «Ломбард «Надія» (Позичальника)». У свою чергу, у змісті договору міститься посилання на те, що [PERSON] (Позичальник) є старшим приймальником-контролером (без зазначення місця роботи). Разом з тим, позивачем до позову надано копію Наказу №26-К «Про прийняття на роботу» від 30 листопада 2010 року по ПТ «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія», засвідчену директором С. Письменним, з якого убачається, що [PERSON] була прийнята на постійну роботу на посаду приймальника-контролера з повною індивідуальною матеріальною відповідальністю зі строком випробування три місяці, з окладом згідно Штатного розкладу, 01 грудня 2010 року. Зміст наказу містить відомості про те, що його видано директором ПТ «Ломбард «Надія» Н.Є. Письменною, водночас, як про це судом зазначалося судом вище, жодних доказів на підтвердження того, що загальними зборами Повного товариства «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія» Письменну Н.Є. було призначено на посаду директора вказаної юридичної особи, суду не надано. \~ \~ \~ \~Водночас, матеріали справи не містять жодних доказів на підтвердження обставин того, що [PERSON] працевлаштована в ПТ «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія» на посаду старшого приймальника-контролера, як про це зазначено в Договорі позики. Що стосується наданого позивачем розрахунку заборгованості [PERSON] за договором позики №17-11-1* від 17.11.2021, то він не містить жодних відомостей про суму сплачених [PERSON] коштів у рахунок погашення заборгованості як за позикою, так і за відсотками за користування коштами. Відтак, посилання позивача у пред`явленому позові на те, що остання оплата за договором була внесена позичальником 31.03.2022 не знаходять свого підтвердження жодними доказами. Крім того, суд зважає на те, що позивачем суду не надано довідку про нарахування заробітної плати [PERSON] , з якої можливо б було встановити обставини нарахування відповідачу заробітної плати та утримання з неї відповідних сум грошових коштів, у рахунок повернення коштів позики, як це погоджено умовами п. 1.6. Договору позики. Між тим, суд зазначає, що наданий позивачем розрахунок кредитної заборгованості не є доказом існування між сторонами договірних відносин та розміру боргу, оскільки позивачем не доведено укладання кредитного договору на заявлених позивачем умовах. Оскільки ПТ «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія» не доведено, що відповідач дійсно отримала грошові кошти у вигляді позики, то наданий позивачем розрахунок заборгованості достовірно не вказує на розмір невиконаного відповідачем зобов`язання та є неналежним доказом. Відповідно до ч. 1 ст. 1049\~ЦПК України\~позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Згідно\~зі ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог\~ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч. 1\~ст. 598 ЦК України\~зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Главою 50 ЦК України\~передбачений перелік підстав припинення зобов`язань, у тому числі виконання зобов`язання, проведеного належним чином. Згідно\~\~з ч. 1, 2, 3\~ст. 545 ЦК України,\~прийнявши виконання зобов`язання, кредитор повинен на вимогу боржника видати йому розписку про одержання виконання частково або в повному обсязі. Якщо боржник видав кредиторові борговий документ, кредитор, приймаючи виконання зобов`язання, повинен повернути його боржникові. У разі неможливості повернення боргового документа кредитор повинен вказати про це у розписці, яку він видає. Наявність боргового документа у боржника підтверджує виконання ним свого обов`язку. З підстав, наведених вище, суд доходить висновку про недоведеність позовних вимог ПТ «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія» в частині стягнення з відповідача [PERSON] на користь позивача відсотків за користування позикою. Що стосується посилань позивача у пред`явленому позові на умови п. 1.11. Договору, яким, як про це зазначає позивач, передбачено, що у випадку припинення трудових відносин між позикодавцем та позичальником до повного виконання зобов`язань позичальника за договором, позичальник повинен внести у касу підприємства (ПТ «Ломбард «Надія») неповернену частину позики, то суд зважає на таке. Як убачається з копії Витягу з наказу №11-К з кадрових питань від 01 квітня 2022 року по Повному товариству «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія», яка засвідчена підписом директора ПТ «Ломбард «Надія» С.В. Письменним та яка одночасно містить такі відомості: «Директор ПТ «Ломбард «Надія» «підпис» «Н.Є. Письменна» (підпис [PERSON] в наказі відсутній), призупинено дію трудового договору з [PERSON] , старшим приймальником-контролером» - 01 квітня 2022 року до відновлення можливості виконувати роботу, але не пізніше дня припинення або скасування воєнного стану, ст. 13 Закону України від 15.03.2022 №2136-ІХ «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану». Відповідно до\~вимог ч.\~1\~ст.\~13\~Закону України\~«Про організацію\~трудових відносин\~в умовах\~воєнного стану»,\~призупинення дії\~трудового договору\~-\~це тимчасове\~припинення роботодавцем\~забезпечення працівника\~роботою і\~тимчасове припинення\~працівником виконання\~роботи за\~укладеним трудовим\~договором у\~зв`язку із\~збройною агресією\~проти України,\~що виключає\~можливість обох\~сторін трудових\~відносин виконувати\~обов`язки,\~передбачені трудовим\~договором. Призупинення\~дії трудового\~договору може\~здійснюватися за\~ініціативи однієї\~із сторін\~на строк\~не більше\~ніж період\~дії воєнного\~стану.\~У разі\~прийняття рішення\~про скасування\~призупинення дії\~трудового договору\~до припинення\~або скасування\~воєнного стану\~роботодавець повинен\~за 10\~календарних днів\~до відновлення\~дії трудового\~договору повідомити\~працівника про\~необхідність стати\~до роботи. Призупинення дії трудового договору не тягне за собою припинення трудових відносин. Відтак, посилання позивача у пред`явленому позові на те, що трудові відносини між позикодавцем ПТ «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія» та позичальником [PERSON] припинені, а тому, відповідно до умов п. 1.11. Договору, позичальник повинен внести у касу підприємства (ПТ «Ломбард «Надія») неповернену частину позики, є безпідставними, позаяк, відповідно до Витягу з\~наказу №11-К\~з кадрових\~питань від\~01\~квітня 2022\~року по\~Повному товариству\~«Ломбард «Надія»\~Письменна Н.Є.\~і компанія»,\~дія трудового\~договору,\~укладеного ПТ\~«Ломбард «Надія»\~Письменна Н.Є.\~і компанія»\~з [PERSON] призупинено, а не припинено, як про це зазначає позивач. Разом з тим, суд звертає увагу на те, що ПТ «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія», звертаючись до суду з даним позовом, просив суд здійснювати розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без участі представника позивача. За правилами ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом)сторін. Представник позивача, заявивши у пред`явленому позові клопотання про розгляд справи за відсутності представника позивача тим самим підтвердив, що подав усі докази на обґрунтування своїх вимог разом із позовною заявою. Згідно зі\~ст. 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. На позивача покладений обов`язок з урахуванням предмету і підстав позову довести в суді ті обставини, на які він посилається як на підставу своїх позовних вимог і відповідно, що є підстави до застосування до спірних правовідносин відповідних положень чинного законодавства України. Тобто, позивач повинен був довести за допомогою належних та допустимих доказів з урахуванням положень\~ЦПК України\~зазначені ним обставини. Однак, таких доказів він не надав і не ставив питання в судовому засіданні про їх витребування. При цьому, належність доказів - правова категорія, яка свідчить про взаємозв`язок доказів з обставинами, що підлягають встановленню як для вирішення всієї справи, так і для здійснення окремих процесуальних дій. Правила допустимості доказів визначають легітимну можливість конкретного доказу підтверджувати певну обставину в справі. Правила допустимості доказів встановлені з метою об`єктивності та добросовісності у підтвердженні доказами обставин у справі, виходячи з того, що нелегітимні засоби не можуть використовуватися для досягнення легітимної мети, а також враховуючи те, що правосудність судового рішення, яке було ухвалене з урахуванням нелегітимного доказу, завжди буде під сумнівом. Допустимість доказів означає, що обставини справи, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами. Таким чином, з огляду на викладене, ПТ «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія» не доведено і не обґрунтовано заявлені позовні вимоги, оскільки останнім не надано належних та допустимих доказів на підтвердження обставин, якими обґрунтовував свої вимоги, що є його процесуальним обов`язком, у зв`язку з чим суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог позивача. Між тим, суд зазначає, що відповідно до вимог ч. 3 ст.\~12, ч. 1 ст.\~81 ЦПК України \~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи. Згідно з ч. 2\~ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Наведені положення цивільного процесуального законодавства України означають, що закон установлює рівні можливості сторін і гарантує їм право на захист своїх інтересів. Принцип рівності учасників судового процесу перед законом і судом є важливим засобом захисту їх прав і законних інтересів, що унеможливлює будь-який тиск однієї сторони на іншу, ущемлення будь-чиїх процесуальних прав. Це дає змогу сторонам вчиняти передбачені законодавством процесуальні дії, реалізовувати надані їм законом права і виконувати покладені на них обов`язки. За правилами ч. 1\~ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Принцип змагальності тісно пов`язаний з процесуальною рівністю сторін і забезпечує повноту фактичного й доказового матеріалу, наявність якого є важливою умовою з`ясування обставин справи. Відповідно до вказаного принципу, особи, зацікавлені в результаті справи, вправі відстоювати свою правоту у спорі шляхом подання доказів; участі в дослідженні доказів, наданих іншими особами шляхом висловлення своєї думки з усіх питань, що підлягають розгляду у судовому засіданні. Змагальність є різновидом активності зацікавленої особи (сторони). Особи, які беруть участь у справі, вправі вільно розпоряджатися своїми матеріальними і процесуальними правами й активно впливати на процес з метою захисту прав і охоронюваних законом інтересів. За змістом ч. 1, 3 ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу, як це закріплено положеннями ч. 4\~ст.\~83\~ЦПК України.\~ \~ За змістом ч. 7 ст. 81 ЦПК України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Водночас, за приписами ч. 4\~ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. З огляду на наведені вище обставини, суд доходить висновку, що заявлені позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Розподіл судових витрат Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Ураховуючи, що суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позову ПТ «Ломбард «Надія» Письменна Н.Є. і компанія» про стягнення заборгованості, судові витрати слід залишити за позивачем. На підставі\~викладеного,\~

Outcome: dismissed