Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-02 00:00:00

1. Короткий зміст позовних вимог. У листопаді 2024 року [PERSON] звернулась до суду з вказаним позовом та посилається на те, що з 20 червня 2015 року вона перебувала у шлюбі з відповідачем, під час якого [INFO] народився син [PERSON] . Судовим наказом Бориспільського міськрайонного суду від 14 лютого 2020 року з [PERSON] на користь позивача були стягнуті аліменти на\~утримання сина\~в розмірі\~1/4\~частки від\~заробітку (доходу)\~платника аліментів\~щомісячно,\~але не\~менше 50%\~мінімального прожиткового\~мінімуму для\~дитини відповідного\~віку та\~не більше\~10\~прожиткових мінімумів\~для дитини\~відповідного віку,\~починаючи стягнення\~з 4\~лютого 2020\~року до\~дня досягнення\~дитиною повноліття.Рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 4 жовтня 2022 року шлюб між сторонами було розірвано. [PERSON] є дитиною з інвалідністю, оскільки має діабет 1 типу, відтак потребує спеціального лікування. Також сину було видалено 2 зуби. Крім того, [PERSON] придбала сину осінній одяг. Позивач витратила грошові кошти в загальному розмірі 31675 гривень 00 копійок. Тому [PERSON] просить суд стягнути з відповідача додаткові витрати на дитину в розмірі 15837 гривень 50 копійок (31675,00 : 2). 2. Інформація про рух цивільної справи. Ставлення учасників судового процесу до пред`явленого позову. Зі змісту протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11 листопада 2024 року (а.с.21) вбачається, що цивільна справа за позовом, пред`явленим [PERSON] , була розподілена судді Бориспільського міськрайонного суду Семенюті О.Ю. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду від 4 грудня 2024 року (а.с.24) було відкрито провадження у цивільній справі та призначено справу до судового засідання. На підставі ухвали Бориспільського міськрайонного суду від 7 квітня 2025 року, занесеною до протоколу судового засідання, був проведений заочний розгляд цивільної справи у відсутності сторін. [PERSON] у судове засідання не з`явилась та подала до суду заяву (а.с.30, 41), в якій підтримала позов та просила розглянути цивільну справу в її відсутності. [PERSON] також не з`явився у судове засідання, відзив на позов не подав. Він був у встановленому порядку повідомлений про час та місце розгляду цивільної справи, що підтверджується судовою кореспонденцією (а.с.33, 39). 3. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. 20 червня 2015 року [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб, зареєстрований у ВДРАЦС Дарницького РУЮ у м. Києві, про що був складений актовий запис №1160. Позивачу було присвоєно прізвище « [PERSON] ». [INFO] народився [PERSON] , батьками якого є [PERSON] та [PERSON] . Ця обставина підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 11 березня 2016 року (а.с.6). На підставі судового наказу Бориспільського міськрайонного суду від 14 лютого 2020 року (а.с.4) з [PERSON] на користь позивача були стягнуті аліменти на утримання сина [PERSON] в розмірі 1/4 частки від заробітку (доходу) платника аліментів щомісячно, але не менше 50% мінімального прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше 10 прожиткових мінімумів для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з 4 лютого 2020 року до дня досягнення дитиною повноліття. Рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 4 жовтня 2022 року (а.с.5) шлюб між сторонами було розірвано. Спірні правовідносини регулюються главою 15 «Обов`язок матері, батька утримувати дитину та його виконання» розділу ІІІ «Права та обов`язки матері, батька і дитини» СК України. 4. Норми права, якими керується суд при вирішенні спору. Відповідно до ч.1 ст.185 СК України той з батьків, з кого присуджено стягнення аліментів на дитину, а також той з батьків, до кого вимога про стягнення аліментів не була подана, зобов`язані брати участь у додаткових витратах на дитину, що викликані особливими обставинами (розвитком здібностей дитини, її хворобою, каліцтвом тощо). Згідно з ч.2 ст.185 СК України розмір участі одного з батьків у додаткових витратах на дитину в разі спору визначається за рішенням суду, з урахуванням обставин, що мають істотне значення. Додаткові витрати на дитину можуть фінансуватися наперед або покриватися після їх фактичного понесення разово, періодично або постійно. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч.2 ст.89 ЦПК України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності. 5. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору. Зі змісту медичного висновку №3/І від 23 лютого 2023 року (а.с.7) вбачається, що [PERSON] є дитиною з інвалідністю та має цукровий діабет, вперше виявлений типу І важкої форми. З платіжних інструкцій та квитанцій від 8 квітня 2024 року, 9 травня 2024 року, 11 червня 2024 року, 16 липня 2024 року, 5 серпня 2024 року, 29 вересня 2024 року, 21 жовтня 2024 року (а.с.12-18) вбачається, що [PERSON] витратила грошові кошти в загальному розмірі 27375 гривень 00 копійок (3640,00 + 3640,00 +3875,00 +3860,00 + 4060,00 + 4100,00 + 4200,00) для придбання системи вимірювання рівня глюкози у дитини «Лібра». Зі змісту акта виконаних робіт та прибуткового касового ордера №1367 від 7 вересня 2024 року (а.с.7а-8) вбачається, що [PERSON] витратила грошові кошти в розмірі 600 гривень 00 копійок на стоматологічні послуги для сина [PERSON] . Загальний розмір додаткових витрат, викликаних хворобою дитини склав 27975 гривень 00 копійок (27375,00 + 600,00). На підставі ст.185 СК України у [PERSON] виник обов`язок відшкодувати позивачу половину вказаних додаткових витрат в розмірі 13987 гривень 50 копійок (27975 : 2). З платіжної інструкції від 14 жовтня 2024 року (а.с.19) вбачається, що [PERSON] витратила грошові кошти в розмірі 3700 гривень 00 копійок в якості оплати за дитячий одяг. Однак в матеріалах цивільної справи відсутні докази на підтвердження того, що вказаний одяг пов`язаний з хворобою сина [PERSON] . Відтак вказані витрати не можуть вважатись додатковими витратами на дитину, що викликані особливими обставинами, в розумінні ч.1 ст.185 СК України. Тому у [PERSON] не виник обов`язок брати участь у вказаних витратах, понесених позивачем. З огляду на це суд висновує про те, що з відповідача на користь [PERSON] належить стягнути додаткові витрати на утримання сина [PERSON] в розмірі 13987 гривень 50 копійок. Підстави для стягнення з [PERSON] додаткових витрат на дитину в більшому розмірі відсутні. Тому у задоволенні позову в частині цієї вимоги [PERSON] належить відмовити. 6. Розподіл судових витрат між сторонами. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з п.3 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів. На підставі п.3 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» [PERSON] була звільнена від сплати судового збору в розмірі 1211 гривень 20 копійок за пред`явлення позову. Пред`явлений нею позов задоволений частково, а саме на 88,32% (13987,50 : 15837,50 х 100%). З огляду на це суд висновує про те, що з [PERSON] на користь держави слід стягнути судовий збір у розмірі 1069 гривень 73 копійок (1211,20 : 100% х 88,32%).

Outcome: partial