Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-13 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом, яким просить визначити додатковий строк два місяця з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Позов обґрунтовано тим, що 17 листопада 2012 року мати позивача [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] , та вони разом почали проживати у квартирі за адресою: [ADDRESS] , що на праві власності на підставі договору купівлі-продажу належить [PERSON] . [INFO] мати позивача [PERSON] , померла. Після смерті матері, у зв`язку з поганим самопочуттям [PERSON] , позивач [PERSON] забрав останнього до себе у квартиру за місцем свого проживання, де він прожив один місяць, та повернувся до свого місця проживання. Крім того, [PERSON] зазначив, що він продовжував провідувати [PERSON] за місцем його проживання, допомагав йому з придбанням продуктів та ліків. [INFO] [PERSON] помер, після його смерті відкрилася спадщина, що складається з квартири за алресою: [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] та його похорону, позивач [PERSON] 28 жовтня 2024 року виявив в документах останнього заповіт, посвідчений приватним нотаріусом ХМНО Ніколенко А.С. за № 545, яким він заповів своє майно на ім`я [PERSON] 29 жовтня 2024 року позивач звернувся до приватного нотаріуса для оформлення спадщини, проте приватним нотаріусом ХМНО Бакумовою А.В., йому було відмовлено, оскільки останній пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини на 19 днів. Таким чином, він, як спадкоємець за заповітом був не обізнаний про наявність такого заповіту, в зв`язку з чим пропустив строк для прийняття спадщини, за умови чого, йому було відмовлено у видачі свідоцтва про прийняття спадщини. Представник позивача адвокат Панасенко П.П. в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якій зазначив, що позовні вимоги [PERSON] підтримує в повному обсязі, просив задовольнити. Справу розглянути за його відсутності. Представник відповідача\~Харківської міської\~ради в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку, причини неявки суду не повідомив, відзив на позов не подала. Враховуючи вимоги ч. 1\~ст. 280 ЦПК України, судом проведено заочний розгляд справи. Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданого Третім відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. За життя, а саме 09 серпня 2022 року [PERSON] склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Ніколенко А.С., яким все належне йому майно, де б таке не знаходилось, та з чого б воно нескладалось заповів [PERSON] , що підтверджується копією заповіту від 09 серпня 2022 року зареєстрований в реєстрі за № 545. Квартира [ADDRESS] , належала на парві власності спадкодавцю [PERSON] , на підставід договору купівлі-продажу квартири, посвідченого державним нотаріусом Першої Харківської державної нотаріальної контори Яновою О.Є. 08 червня 1998 року, зареєстрованого в реєстрі за № 7-18-12. За життя, [PERSON] з 17 листопада 2012 року перебував в зареєстрованому шлюбі з [PERSON] , матір`ю позивача [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про шлюб Серії [NUMBER] . [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . З відповіді на заяву, виданої приватним нотаріусом ХМНО Бакумової А.В. № 94/01-16 від 29 жовтня 2024 року вбачається, що завести спадкову справу за фактом смерті [PERSON] на підставі заяви позивача неможливо, оскільки минув встановлений ЦК України шестимісячний строк з дати смерті спадкодавця. Також у відповіді на заяву було вказано про необхідність звернення до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 29 жовтня 2024 року вбачається, що складений [PERSON] заповіт є чинним і за таким померлим спадкова справа не заводилась. Згідно інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади м. Харкова встановлено, що на дату своєї смерті спадкодавець [PERSON] проживав за адресою: [ADDRESS] . Таким чином, спадкоємці, які могли б мати право на обов`язкову частку у спадщині, відсутні, ніхто з заявами про прийняття спадщини не звертався. Таким чином, з моменту, коли [PERSON] дізнався про наявність заповіту на його ім`я ним в найкоротші строки вживалися всі заходи для отримання права на спадкування. Судом встановлено, що позивач пропустив встановлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки він не знав про існування заповіту, знайшов його випадково в квартирі спадкодавця. Відповідно до ч.1 ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч.1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Згідно з ч.1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Відповідно до ч.1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч1,2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини, зокрема, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту. До такого висновку Верховний Суд дійшов у своїй постанові від 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17. Так, суд вказав «Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6- 1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Враховуючи неповідомлення спадкодавцем за життя про складений на користь [PERSON] заповіт, звернення позивача до нотаріуса одразу після того, як знайшов заповіт, суд вважає, що причини пропуску строку для прийняття спадщини є поважними. Таким чином, під час розгляду справи знайшли своє підтвердження обставини, на які позивач посилалася в обґрунтування своїх позовних вимог, що є підставою для задоволення позову. На підставі викладеного,

Outcome: approved