Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-13 00:00:00

08.11.2024 року через підсистему «Електронний суд» до Дзержинського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява [PERSON] в особі представника адвоката Пікуліна Р.М. до Ізюмської міської військової адміністрації Ізюмського району Харківської області, третя особа: приватний нотаріус Чистов Сергій Юрійович про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, згідно прохальної частини якої просить суд: визначити додатковий строк для подачі [PERSON] до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . терміном в три місяці від дати набрання рішенням суду законної сили. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить частина квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Згідно свідоцтва про народження позивач є сином померлого [PERSON] . Позивач зазначає, що є єдиним спадкоємцем померлого, інших спадкоємців за заповітом чи за законом немає. Після звернення до нотаріуса, позивачу було повідомлено, що останній пропустив термін для подачі заяви про прийняття спадщини і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку. У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із тим, що батько помер в той час, коли м. Ізюм було нещодавно звільнено від окупації російської федерації, а тому отримати документи, які підтверджують смерть батька позивача тривалий час виявилось не можливим, а нотаріальні контори в місті не працювали. Таким чином, позивач отримав свідоцтво про смерть встановленого зразка у відділі РАСЦ лише 31.08.2023 року. Враховуючи постійні повітряні тривоги на території м. Ізюм Харківської області, небезпеку пересування під час повітряної тривоги, заборону працювати всім підприємствам та органам під час повітряної тривоги, звернутись до нотаріуса позивач зміг 03.04.2024 року. У зв`язку із чим, позивач звернувся до суду із вказаним позовом. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 11.11.2024 року позовну заяву [PERSON] було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків. 14.11.2024 року через підсистему «Електронний суд» від представника позивача [PERSON] адвоката Пікуліна Р.М. до суду надійшла заява про усунення недоліків. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 19.11.2024 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 17.02.2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, від представника позивача адвоката Пікуліна Р.М. в матеріалах справи міститься заява з проханням розгляд справи проводити без участі позивача та його представника, позовні вимоги підтримують в повному обсязі, просить їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. \~ \~ \~ \~Представник відповідача Ізюмської міської військової адміністрації Ізюмського району Харківської області в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце судового розгляду повідомлялась своєчасно та належним чином, про що свідчать довідки про доставку повідомлень до електронного кабінету, причину неявки суду не повідомив, відзиву на позовну заяву, який би відповідав вимогам статті 178 ЦПК України, чи будь-яких письмових та електронних доказів (які можливо доставити до суду), висновків експертів, заяв свідків, що підтверджують заперечення проти позову, до суду не надав. \~ \~ \~ \~Від третьої особи приватного нотаріуса Ізюмського районного нотаріального округу Харківської області Чистова С.Ю. до суду надійшла заява з проханням розгляд справи проводити за його відсутності. Неявка осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про час та місце судового розгляду справи являється їх волевиявленням, яке свідчить про відмову від реалізації свого права на безпосередню участь у судовому розгляді справи та інших процесуальних прав, причини неявки визнані судом неповажними, і тому неявка відповідача не може бути перешкодою для заочного розгляду судом справи, що відповідає положенням частини 1 статті 280 ЦПК України. Зі згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням статті 280 ЦПК України. Суд, дослідивши доводи позивача, викладені у позові, та оцінивши докази, представлені в матеріалах справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Матеріалами справи встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 31.08.2023 року Ізюмським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Ізюмському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , батьками [PERSON] є: батько [PERSON] , мати [PERSON] Постановою приватного нотаріуса Ізюмського районного нотаріального округу Харківської області Чистова Сергія Юрійовича №7 від 03.04.2024 року, відмовлено [PERSON] , [INFO] , у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом право власності на квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що належала [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Постанова обґрунтована тим, що [PERSON] пропустив визначений статтею 1270 ЦК України для подачі заяви про прийняття спадщини. Також із вказаної постанови встановлено, що за даними перевірки Спадкового реєстру стосовно спадкодавця встановлено, що згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №76457507 від 03.04.2024 року, спадкова справа після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , не заводилась. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з вимогами статті 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до вимог частини 1 статті 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. На підставі частини 2 статті 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини, є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Згідно з частиною 1 статті 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно вимог частини 1, 2 статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заяву про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до частини 1 статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини 1 статті 1270 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини 3 статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженням, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Вирішуючи спір у спадкових справах, зокрема, щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини необхідно врахувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Подібні висновки викладені Верховним Судом у постановах від 17 березня 2021 року у справі № 308/4272/19 (провадження № 61-17072св20), від 15 квітня 2021 року у справі №591/1271/18 (провадження № 61-195св21), від 26 липня 2021 року у справі № 405/7058/19 (провадження № 61-18000св20), від 21 жовтня 2021 року у справі № 643/13260/19 (провадження № 61-9552св21), що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах. Відповідно до обставин викладених у позовній заяві, причиною пропуску строку для прийняття спадщини [PERSON] є запровадження в країні військового стану, тривала окупація м. Ізюма, а також неможливості вчасно отримати свідоцтво про смерть батька. Відповідно до частини 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом встановлено, що спадщина відповідно до вимог статті 1277 Цивільного кодексу України відумерлою не визнана, а отже вона є досі відкритою, тому, відповідно до частини 1 статті 1268 Цивільного кодексу України, позивач має право на її прийняття як спадкоємець. Відповідно до норм частини 5 статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із частиною 3 статті 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Згідно із частиною 3 статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність у позивача поважних причин пропуску встановленого законом шестимісячного строку звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після померлого [PERSON] . На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved