Jurisdiction: civil
Date: 2025-04-08 00:00:00

В січні 2025 р. до Шевченківського районного суду м. Києва надійшов позов [PERSON] до Київської міської ради, третя особа - Друга Київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини, в якому позивач просив визначити додатковий строк в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті його матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Позов вмотивовано тим, що [INFO] померла мати позивача - [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина на майно. Позивач є єдиним спадкоємцем за законом. 22.11.2024 р. позивач звернуся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, але отримав відмову через пропуск шестимісячного строку на подання заяви про прийняття спадщини. Позивач зазначає, що внаслідок введення воєнного стану, збільшення ракетних обстрілів, він переїхав до Черкаської області. [INFO] помер його батько та строк на подання заяви про прийняття спадщини внаслідок введення воєнного стану було продовжено до 10 місяців. Вважає, що з поважних причин пропустив строк на подання заяви про прийняття спадщини. При цьому, наголошує, що ним було пропущено строк лише на 11 днів. Вказане стало підставою для звернення до суду. Ухвалою судді від 24.01.2025 р. відкрито провадження в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання, витребувано спадкову справу. Протокольною ухвалою суду від 09.04.2025 р. закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті. У судовому засіданні представник позивача позов підтримав, просив його задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явився, свого представника не направив, про дату і час розгляду справи був повідомлений належним чином. Подав клопотання, в якому просив проводити розгляд справи без його участі, при вирішенні справи покладається на думку суду. Третя особа в судове засідання не з`явилась, подала заяву про розгляд справи без їх участі. Розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів (ч.ч. 1, 3 ст. 211 ЦК України). Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно зі статтями 12,13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Судом встановлено, позивач [PERSON] є сином [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження. [INFO] померла [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина на майно. 22.11.2024 р. позивач звернувся до Другої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Інформація щодо наявності інших спадкоємців в матеріалах спадкової справи №628/2024 відсутня. Згідно постанови державного нотаріуса Другої Київської державної нотаріальної контори Погорілої Л.С. від 17.01.2025 р. [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом через пропуск шестимісячного строку на подання заяви про прийняття спадщини. Тобто, [INFO] померла [PERSON] , шестимісячний строк на прийняття спадщини закінчився 11.11.2024 р., з заявою про відкриття спадщини [PERSON] звернувся 22.11.2024 р., тобто через 11 днів після закінчення строку. Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, позивач зазначив про поважність причин пропуску строку на звернення із заявою про прийняття спадщини, оскільки він внаслідок введення воєнного стану переїхав до Черкаської області. Крім цього, вважав, що строк на подання заяви про прийняття спадщини внаслідок введення воєнного стану становить 10 місяців. Згідно частини 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7 вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У постанові від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18) Верховний Суд зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Указом Президента України Про введення воєнного стану в Україні, затвердженого Законом України №2102-ІХ від 24 лютого 2022 року в Україні введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався і на теперішній час його дію не припинено. Досліджуючи наявність/відсутність перешкод у позивача на подання заяви про прийняття спадщини судом враховано введення в Україні воєнного стану. Вказані обставини в сукупності свідчать про наявність в позивача об`єктних, непереборних та істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права. Прецендента практика ЄСПЛ містить принцип «належного урядування». Цей принцип,як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі «Москаль проти Польщі» (Moskalv. Poland), п. 73). Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі «Наталія Михайленко проти України (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia). Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосовний в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям «майно» в розумінні ст. 1 Першого протоколу. Враховуючи наведені обставини, поважність причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд прийшов до висновку про можливість поновлення позивачу строку на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлої, а тому потрібно визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті [INFO] - [PERSON] протягом трьох місяців з дня набрання рішенням законної сили. На підставі викладеного,

Outcome: approved