Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-26 00:00:00

І. Виклад позиції позивача. У грудні 2023 року представник позивача звернувся до Піщанського районного суду Вінницької області з вказаною позовною заявою до відповідача, в якій просив визначити позивачці додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування позовних вимог, зазначається, що [INFO] помер чоловік позивачки [PERSON] , який до дня смерті проживав в с. Кринки Олешківського територіальної громади Херсонського району Херсонської області. Після смерті останнього відкрилася спадщина на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва та житловий будинок в с. Кринки, яке знаходиться на тимчасово окупованій рф території України. 27.09.2023 позивачка звернулася до приватного нотаріуса Тульчинського районного нотаріального округу Питель М.С. із заявою про прийняття спадщини, однак остання відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. Вважає, що вказаний строк нею пропущено з поважних причин, адже з окупованої території позивачка прибула до Піщанського району Вінницької області на початку серпня 2023 року і стала на облік як внутрішньо переміщена особа 09.08.2023. В подальшому позивачка займалася отриманням документів, які посвідчують факт смерті чоловіка та займалася вирішенням житлово-побутових проблем. ІІ. Виклад позиції відповідача. 05.09.2024 року Кирсанівський О.П., діючи в інтересах Студенянської сільської ради на підставі довіреності надав заяву про розгляд справи без участі за наявними в матеріалах справи документами. ІІІ. Процесуальні дії суду у справі. Ухвалою Піщанського районного суду Вінницької області від 08.12.2023 цивільну справу передано на розгляд до Херсонського міського суду Херсонської області. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.01.2024 року, справу передано в провадження судді Булах Є.М. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 24.01.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання. Ухвалою Херсонського\~міського суду\~Херсонської області\~від 10.10.2024\~року закрито підготовче провадження та призначено справу\~до судового\~розгляду по суті. У судове засідання у час призначений для розгляду справи, сторони не з`явилися, подали заяви про розгляд справи без їх участі з урахуванням раніше поданих заяв по суті справи. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Таким чином, враховуючи згоду сторін на розгляд справи у їх відсутності, суд постановив розглянути справу за відсутності учасників справи, крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані сторонами докази та повідомлені ними обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались. ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин. Судом встановлено, що 23.02.2000 між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , укладено шлюб, про що 23.02.2000 року Першотравневою сільською радою Іванівського району Херсонської області зроблено актовий запис №2 та видано свідоцтво про одруження серії [NUMBER] . Прізвище дружини після одруження « [PERSON] ». [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , про що 22.08.2023 року Крижопільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Тульчинському районі Вінницької області ЦМУ МЮ (м. Київ) зроблено актовий запис №386 та видано свідоцтво про смерть Серії [NUMBER] . 09.08.2023 [PERSON] , [INFO] , взято на облік як внутрішньо переміщену особу. Відповідно до Довідки від 09.08.2023 №517-7001856805 фактичне місце проживання позивачки: [ADDRESS] . На підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯГ №499655 від 08.02.2007 року [PERSON] належить земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 6,9 га на території Першотравневої сільської ради Іванівського району Херсонської області. На підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 18.07.2018 [PERSON] належить житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] на земельній ділянці площею 2400 кв.м. 27.09.2023 за вих.. №136/02-31 приватний нотаріус Тульчинського районного нотаріального округу Вінницької області Питель М.С. надала [PERSON] постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії щодо отримання свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] у зв`язку з неприйняттям спадщини у встановлений законом 6-місячний строк з дня смерті спадкодавця. V. Оцінка Суду. Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, які належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. ст.1217, 1218 ЦК України). Частинами 1, 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Відповідно до ст.. 1261 у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. За ч. ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Частиною 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємцю, який пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України). Таким чином, позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вказаний висновок викладений зокрема у постановах Верховного Суду від 25.03.2020 року по справі №140/871/16-ц, від 15.01.2020 року по справі №200/9984/16-ц та від 03.10.2018 року у справі №2516/1356/12-ц. Стаття 1221 ЦК України встановлює, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. Якщо спадкодавець мав останнє місце проживання на території іноземної держави, місце відкриття спадщини визначається відповідно до Закону України «Про міжнародне приватне право». За обставинами цієї справи інші, окрім позивача, спадкоємці не зверталися із заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який на час смерті проживав за адресою: [ADDRESS] . За цією ж адресою, а також на території Іванівської територіальної громади Генічеського району Херсонської області у померлого наявне спадкове майно. Разом з тим, позивачем не надано інформації про наявність у [PERSON] спадкового майна, як рухомого так і нерухомого на території Студенянської сільської ради Піщанського району Вінницької області. Встановивши вказані обставини, суд доходить висновку, що Студенянська сільська рада Піщанського району Вінницької області є неналежним відповідачем у цій справі. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 17.04.2018 року по справі №523/9076/16-ц зазначила, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Натомість клопотань про залучення належного відповідача (Олешківська територіальна громада Херсонського району Херсонської області та Іванівська територіальна громада Генічеського району Херсонської області) на території яких розміщено та знаходиться спадкове нерухоме майно, або про заміну відповідача позивач(його представник) не заявляли. Відповідно ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів , поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч.1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи. Статтею 48 ЦПК України передбачено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути, зокрема, фізичні і юридичні особи (ч. 2 ст. 48 ЦПК України). Позов може бути пред`явлений до кількох відповідачів. Участь у справі кількох відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: 1) предметом спору є їхні спільні права чи обов`язки; 2) права і обов`язки кількох відповідачів виникли з однієї підстави; 3) предметом спору є однорідні права й обов`язки (стаття 50 ЦПК України). Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі (ч. 2 ст. 51 ЦПК України). За висновками у постанові Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 року у справі № 523/9076/16-ц за результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. За встановлених обставин, оскільки пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову, суд відмовляє у задоволенні позову [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, що одночасно не позбавляє права позивача звернутися до суду із позовом до належного відповідача. VІ. Заходи забезпечення позову (заяви). Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися. VIІ. Розподіл судових витрат між сторонами. Позивачем не заявлено вимогу про стягнення понесених судових витрат.

Outcome: dismissed