Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-26 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог посилався на наступні обставини [INFO] помер батько позивача [PERSON] . Після його смерті залишилася спадщина - земельна ділянка площею 8.42 гектарів, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка належала йому на підставі Державного акту на право приватної власності на земельну ділянку серії І-ОД № 039728. З питання оформлення спадщини позивач звернувся до приватного нотаріуса Одеського районного нотаріального округу Одеської області Білоконь О.М. Проте, свідоцтво про право на спадщину за законом на вищевказану земельну ділянку нотаріус не видав, оскільки шестимісячний строк звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений. На протязі всього періоду часу після смерті батька спадкова земельна ділянка перебувала в оренді та позивач отримував орендну плату, тобто фактично він вступив в управління майном, правовстановлюючий документ знаходився в орендаря, тому [PERSON] вважав, що спадщина оформлена, допоки йому не було повідомлено про необхідність звернутися особисто до нотаріуса з питання оформлення спадщини. В судове засідання [PERSON] не з`явився, його представник [PERSON] надала до суд заяву про розгляд справи у її відсутність, вказавши, що позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити. Відповідач [PERSON] надала до суду заяву про визнання позовних вимог. Дослідивши письмові докази, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню з таких підстав. Як встановлено в судовому засіданні, [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , актовий запис № 8, зроблений Кремидівською сільською радою Комінтернівського району Одеської області. Позивач [PERSON] є рідним сином померлого, що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 04 квітня 1968 року. За життя померлому [PERSON] належала земельна ділянка площею 8.42 гектарів, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка належала йому на підставі Державного акту на право приватної власності на земельну ділянку серії І-ОД № 039728. Листом приватного нотаріуса Одеського районного нотаріального округу Одеської області Білоконь О.М. в рамках відкритої за заявою позивача спадкової справи №4/2015 позивачу [PERSON] відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті матері у зв`язку із пропуском строку на подання такої заяви та роз`яснено можливість звернутися до суду задля поновлення строку. У відповідності до витребуваної судом копії спадкової справи 4/2015 майна [PERSON] померлого [INFO] із заявою про прийняття спадщини окрім позивача також звернувся [PERSON] , який помер [INFO] та спадкоємцем якого у свою чергу є [PERSON] , яка визнала позовні вимоги позивача та не заперечувала проти задоволення позову. Згідно статті 1217Цивільного\~кодексу України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно зі ст.1223ЦК\~України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до ст.1258ЦК\~України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Згідно зі ст.1261ЦК\~України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно з ч.3 ст.1268 ЦПК України спадкоємець, який постійно проживав разом з спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом встановленого ст.1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до ст.1269ЦК\~України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно зі ст.1220ЦК\~України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення померлою, часом відкриття спадщини є день смерті особи, у даному випадку - це 27 січня 2006 року . Відповідно до ст.1270ЦК\~України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. [PERSON] як на підставу пропущення строку для звернення із заявою про прийняття спадщини посилалася той факт, що він про відмову від прийняття спадщини він не звертався та вважав, що фактично прийняв спадщину, адже вступив в управління спадщиною, отримував орендну плату за спадкову земельну ділянку. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття (ст. 1270 ЦК України). Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). Спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1273 ЦК України). Згідно ч. 3 ст.1272ЦК\~України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Правила частити третьої статті 1272ЦК\~України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду\~України від30травня\~2008року\~№7«Про\~судову практику\~у справах\~про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Не є поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, в тому числі, закордонним; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З урахуванням викладеного, виходячи з аналізу встановлених судом обставин справи та норм права, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що [PERSON] наведено причини, які пов`язані з об`єктивними, істотними труднощами для нього щодо подачі заяви про прийняття спадщини, а тому наявні підстави для встановлення йому додаткового строку для прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] .. На підставі ст.ст. 1270,1272ЦК\~України та

Outcome: approved