Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-30 00:00:00

У січні 2025 року [PERSON] звернувся до суду із позовною заявою, в якій просить визнати незаконним та скасувати наказ виконуючої обов?язки директора Черкаської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №10 Черкаської міської ради Черкаської області О. Новікової від 02.07.2024 №62-к про оголошення догани сторожу Черкаської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №10 ЧМР Черкаської області [PERSON] за неналежне виконання посадових обов?язків. В обґрунтування даного позову вказує наступне. Наказом за підписом в.о. директора Черкаської загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів №10 ЧМР Черкаської області О. Новікової від 02.07.2024 №62-к [PERSON] оголошено догану за неналежне виконання трудових обов?язків. Позивач категорично не погоджується, вважає такий наказ незаконним та таким, що підлягає скасуванню. Слід зазначити, що спірний наказ про накладення на позивача дисциплінарного стягнення №62-к від 02.07.2024 був виданий виконуючою обов?язки директора Черкаської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №10 ЧМР Черкаської області О.Новіковою відповідно до наданих їй повноважень як керівника закладу і, відповідно до його змісту, дисциплінарне стягнення на позивача було накладено саме за порушення пунктів 1.3, 4.1, 7.1 Посадової інструкції сторожа, пунктів 1, 2.4, 3 Функціональних обов?язків сторожа на робочому місці, недбале ставлення до виконання посадових обов?язків та неодноразове порушення трудової дисципліни (випадки трапилися 16.05.2024, 12.06.2024, 29-30.06.2024), які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Вказував, що відповідно до ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, тобто у роботодавця є достатньо часу відповідно до закону для проведення розслідування вчиненого працівником дисциплінарного проступку. \~ \~ \~ \~Натомість, стосовно позивача уповноваженим органом було застосовано дисциплінарне стягнення за неналежне виконання посадових обов?язків, що трапилося 16.05.2024, тобто останнім пропущено місячний строк з дня його виявлення, що є порушення трудового законодавства. \~ \~ \~ \~За приписами ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення роботодавець повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення роботодавець повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. \~ \~ \~ \~Рішення про дисциплінарне стягнення доводять до відома працівника у триденний термін (Типові правила внутрішнього трудового розпорядку для робітників і службовців підприємств, установ, організацій, затверджені постановою Держкомітету СРСР з праці і соціальних питань від 20.07.84 р. №213). \~ \~ \~ \~При цьому, слід зазначити, що зміст Наказу за підписом в.о. директора Черкаської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №10 ЧМР Черкаської області О. Новікової від 02.07.2024 №62-к про оголошення позивачу догани, останньому не оголошувався, також позивача не було повідомлено про його винесення під розписку. \~ \~ \~ \~Про існування зазначеного вище наказу позивач дізнався лише на початку січня 2025 року у зв?язку з позбавленням його преміювання як працівника школи (з відповіді за підписом директора Черкаської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів № 10 ЧМР Черкаської області В.Хилько від 08.01.2025 на №2 від 06.01.2025). \~ \~ \~ \~На підставі викладеного, позивач вважає вказаний наказ безпідставним, незаконним, винесеним з грубим порушенням порядку застосування дисциплінарного стягнення, передбаченого ст. ст. 141, 149 КзпП України. \~ \~ \~ \~В оскаржуваному наказі відсутні вказівки на фактичні обставини справи, які слугували підставою для застосування дисциплінарного стягнення, при цьому відповідач не з?ясував ступінь тяжкості проступку, наявність вини працівника, сфальсифікував докази проти нього, також не повідомив його під розписку про зміст оскаржуваного наказу. За вказаних обставин просив поновити строк звернення до суду з огляду на те, що про існування наказу позивач дізнався у січні 2025 року, позов задовольнити, скасувати наказ виконуючої обов?язки директора Черкаської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №10 Черкаської міської ради Черкаської області О. Новікової від 02.07.2024 №62-к про оголошення догани сторожу Черкаської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №10 ЧМР Черкаської області [PERSON] за неналежне виконання посадових обов?язків. Ухвалою суду від 16.01.2025 року відкрито провадження і призначено судове засідання. 18.03.2025 представником відповідача подано до суду відзив на позовну заяву, в якому просив позов [PERSON] залишити без задоволення, оскільки наказом №62-к від 02.07.2024 року позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності в вигляді догани за неодноразове порушення трудової дисципліни, а саме недотримання графіку робочого часу та графіку роботи. Відповідно до п.1.3 Посадової інструкції сторожа, затвердженої наказом директором школи №88 від 01.06.2023, сторож підпорядковується безпосередньо заступнику директора з господарської роботи. Згідно п.1 Функціональних обовязків сторожа на робочому місці, затверджених директором школи 22.04.2024 року час роботи сторожа визначається згідно з графіком: понеділок-пятниця 19.00-07.00 (12 годин); субота - 14.00-07.00 (17 годин); неділя -07.00 до 07.00 наступного ранку (24 години). \~ \~ \~ \~Зміни до графіку роботи можуть здійснюватися лише за письмової згоди із заступником директора з господарської роботи. \~ \~ \~ \~Пунктом 2.4. Функціональних обов`язків визначено, що сторож зобов`язаний. здійснювати передачу зміни черговому з обов`язковим контролем за станом приміщень та прилеглої території протягом 15 хв. до початку наступної зміни. В свою чергу, позивач 16.05.2024 покинув свою зміну о 06.45 год., 12.06.2024 покинув свою зміну о 06.30 год. без здійснення передачі. 29.06.2024 не вийшов на роботу в свою зміну. Разом з тим, за дозволом покинути свої робоче місце раніше без передачі зміни та не вихід в свою зміну до свого безпосереднього керівника не звертався та такий дозвіл йому не надавався. \~ \~ \~ \~Допущені порушення трудової дисципліни позивачем були зафіксовані довідними записками [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , актами про відсутність на роботі о 06.45 год. 16.05.2024, о 06.30 год. 12.06.2024 та на черговій зміні з 29.06.2024-30.06.2024, копією табелю виходу на роботу. При прийнятті рішення про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани були враховані виявлені неодноразові факти порушень трудової дисципліни, надані позивачем письмові пояснення, а також доповідні та пояснювальні записки інших працівників. \~ \~ \~ \~Щодо дотримання позивачем строку звернення до суду для вирішення трудового спору вказували, що позивач обгрунтовує поважність причин пропуску строку для звернення до суду тим, що про існування оспорюваного наказу він дізнався лише на початку січня 2025 року. Проте, позивача 02.07.2024 року о 12.36 год. було повідомлено про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани та запрошено до школи для ознайомлення з наказом №62-к. Останній погодився ознайомитися з наказом в зручний для нього час, про що було складено відповідний акт. 02.07.2024 заступник директора [PERSON] в присутності [PERSON] та [PERSON] ознайомила позивача з даний наказом, втім [PERSON] відмовився поставити свій підпис про ознайомлення з наказом, при цьому копію наказу забрав, про що 03.07.2024 складено відповідний акт. Отже, позивачу достоменно було відомо про притягнення його до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани ще 02.07.2024. проте з даним позовом до суду звернувся зі спливом трьох місячного строку. За вказаних обставин, просили відмовити у задоволенні позову. 24.03.2025 надійшла відповідь на відзив, в якій позивач вказував на те, що в порушення вимог закону, зміст спірного наказу за підписом в.о. директора Черкаської загальноосвітньої школи I-III ступенів №10 ЧМР Черкаської області О. Новікової від 02.07.2024 № 62-к про оголошення відносно нього догани йому не оголошувався, також він не був повідомлений про його винесення під розписку. Про існування зазначеного вище наказу я дізнався лише на початку січня 2025 року у зв?язку з позбавленням преміювання як працівника школи (з відповіді за підписом директора Черкаської загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів № 10 ЧМР Черкаської області В. Хилько від 08.01.2025 на №2 від 06.01.2025). події про ознайомлення позивача з наказом, які відбулись 02.07.2024 та 03.07.2024 року не відповідають дісності, наказ №62-к йому вручено не було, відтак спірний наказ винесено з грубим порушенням ст. ст. 141, 149 КзпП України. В судовому засіданні позивач [PERSON] позов підтримав, просив задовольнити, надав пояснення аналогічні викладеним у позові. Представники відповідача адвокат Колотило Л.М., директор Хилько В.І. у судовому засіданні проти задоволення позову заперечили та просили відмовити у його задоволенні з підстав викладених у письмовому відзиві. Вказували, що позивачем пропущено строк звернення до суду з позовом оскільки фактично з його змістом він ознайомився 02.07.2024, проте з даним позовом до суду звернувся з порушенням трьох місячного строку. Заслухавши учасників судового процесу, свідків, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до висновку про відсутність підстав для його задоволення з наступних міркувань. Згідно зі ст. 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків. Згідно ст. 29 КЗпП України, до початку роботи за укладеним трудовим договором власник або уповноважений ним орган зобов`язаний роз`яснити працівникові його права і обов`язки та проінформувати під розписку про умови праці. Завдання, обов`язки та права відповідальних працівників закріплюються в посадових інструкціях (Порядок розроблення та затвердження кваліфікаційних характеристик, затверджений наказом Мінсоцполітики від 31.05.2017р. № 918). Посадова інструкція - це обов`язковий кадровий документ, що визначає організаційно-правове становище працівника в структурному підрозділі, що забезпечує умови для його ефективної праці. Відповідно до п.1.3 Посадової інструкції сторожа, затвердженої наказом директором школи №88 від 01.06.2023, сторож підпорядковується безпосередньо заступнику директора з господарської роботи. Згідно п.1 Функціональних обовязків сторожа на робочому місці, затверджених директором школи 22.04.2024 року час роботи сторожа визначається згідно з графіком: понеділок-пятниця 19.00-07.00 (12 годин); субота - 14.00-07.00 (17 годин); неділя -07.00 до 07.00 наступного ранку (24 години). \~ \~ \~ \~Зміни до графіку роботи можуть здійснюватися лише за письмової згоди із заступником директора з господарської роботи (п.1 Функціональних обов`язків сторожа, які є додатком до посадової інструкції). \~ \~ \~ \~Пунктом 2.4. функціональних обов`язків визначено, що сторож зобов`язаний: здійснювати передачу зміни черговому з обов`язковим контролем за станом приміщень та прилеглої території протягом 15 хв. до початку наступної pміни. В свою чергу, позивач 16.05.2024 покинув свою зміну о 06.45 год., 12.06.2024 покинув свою зміну о 06.30 год. без здійснення передачі. 29.06.2024 не вийшов на роботу в свою зміну. Разом з тим, за дозволом покинути свої робоче місце раніше без передачі зміни та не вихід в свою зміну до свого безпосереднього керівника не звертався та такий дозвіл йому не надавався. \~ \~ \~ \~В судовому засіданні встановлено, що сторож [PERSON] 16.05.2024 покинув свою зміну о 06.45 год., 12.06.2024 покинув свою зміну о 06.30 год. без здійснення передачі. 29-30.06.2024 не вийшов на роботу в свою зміну. Разом з тим, за дозволом покинути свої робоче місце раніше без передачі зміни та не вихід в свою зміну до свого безпосереднього керівника не звертався та такий дозвіл йому не надавався. \~ \~ \~ \~Наказом в.о. директора Черкаської загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів №10 ЧМР Черкаської області О. Новікової від 02.07.2024 №62-к [PERSON] оголошено догану за неналежне виконання трудових обов?язків, а саме: за порушення пунктів 1.3, 4.1, 7.1 Посадової інструкції сторожа, пунктів 1, 2.4, 3 Функціональних обов?язків сторожа на робочому місці, недбале ставлення до виконання посадових обов?язків та неодноразове порушення трудової дисципліни (випадки трапилися 16.05.2024, 12.06.2024, 29-30.06.2024), які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. \~ \~ \~ \~Вказані випадки порушення трудової дисципліни були зафіксовані довідними записками [PERSON] .. [PERSON] та [PERSON] , актами про відсутність на роботі о 06.45 год. 16.05.2024, о 06.30 год. 12.06.2024 та на черговій зміні з 29.06.2024-30.06.2024, копією табелю виходу на роботу та підтверджені свідками [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] в судовому засіданні. \~ \~ \~ \~В подальшому, позивача 02.07.2024 року в телефонному режимі було повідомлено про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани та запрошено до школи для ознайомлення з наказом №62-к. Останній погодився ознайомитися з наказом в зручний для нього час, про таке запрошення позивача на ознайомлення з наказом було складено відповідний акт від 02.07.2024. Вказані обставини підтверджені свідками, за участі яких складався акт: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Як вказували представники відповідача та свідки [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , в подальшому заступник директора [PERSON] в присутності [PERSON] та [PERSON] ознайомлювали позивача з даний наказом, шляхом вручення його копії та надання оригіналу для огляду, втім [PERSON] відмовився поставити свій підпис про отримання копії наказу про оголошення догани, але копію наказу забрав, про що 03.07.2024 складено відповідний акт. Отже, на думку представників відповідача, позивачу достоменно було відомо про притягнення його до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани ще 02.07.2024, проте з даним позовом до суду звернувся зі спливом трьохмісячного строку. З цього приводу суд вказує на наступне. Частиною першою статті 233 КЗпП України передбачено, що працівник може звернутисяіз заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Встановлені статтями228,233КЗпП України строки звернення до суду застосовуються незалежно від заяви сторін. У кожному випадку суд зобов`язаний перевірити і обговорити причини пропуску цих строків, а також навести у рішенні мотиви, чому він поновлює або вважає неможливим поновити порушений строк (висновок Верховного Суду України, викладений в постанові від 06 квітня 2016 року у справі № 6-409цс16 та Верховного Суду, викладений у постанові від 08 березня 2023 року по справі № 734/1795/20). Відповідно до статті 234КЗпП України у разі пропуску з поважних причин строків, установлених статтею 233 цього Кодексу, суд може поновити ці строки, якщо з дня отримання копії наказу (розпорядження) про звільнення або письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені працівникові при звільненні (стаття 116), минуло не більше одного року. Поважними причинами пропущення строку звернення до суду за вирішенням трудового спору визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду та підтверджені належними доказами щодо неможливості такого звернення. Аналогічні за змістом висновки містяться в постановах Верховного Суду від 12 грудня 2019 року у справі № 243/9604/18, від 02 грудня 2020 року у справі № 203/2276/19, від 29 червня 2021 року у справі № 588/1672/18. \~ \~ \~ \~З матеріалів справи вбачається, що позивач, подаючи до суду позовну заяву, клопотав перед судом про поновлення строку на звернення до суду оскільки про існування зазначеного вище наказу позивач дізнався лише на початку січня 2025 року у зв?язку з позбавленням його преміювання як працівника школи (з відповіді за підписом директора Черкаської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів № 10 ЧМР Черкаської області В.Хилько від 08.01.2025 на №2 від 06.01.2025). Частиною першою статті 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. З вищевказаного вбачається, що пропущений строк на звернення до суду може бути поновлений судом лише виключно за заявою учасника справи, який у поданому ним процесуальному документі має навести поважність підстав для його поновлення. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України). З вищевказаного вбачається, що початок перебігу строку звернення особи для захисту порушених законних прав та інтересів у сфері трудових правовідносин обчислюється від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про обставини порушення її прав. Так, матеріали справи не містять доказів безпосереднього ознайомлення позивача [PERSON] з наказом №62-к від 02.07.2024 року, оскільки його особистий підпис про отримання копії наказу відсутній. У випадку відмови працівника від отримання копії наказу, представники адміністрації не обмежені в додаткових засобах, які забезпечують доведення до відома працівника наказу, зокрема, шляхом надсилання поштової кореспонденції на адресу проживання [PERSON] . Враховуючи, що доказів безпосереднього отримання або надсилання на поштову адресу позивача спірного наказу в судовому засіданні не надано, суд приходить до висновку про наявність підстав для поновлення строку позивачу на звернення до суду за оскарженням судового наказу. Також судом встановлено, що 02.07.2024 року позивач [PERSON] на вимогу директора Черкаської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №10 ЧМР Черкаської області надав письмові пояснення про причини відсутності на роботі 12.06.2024 протягом проміжку часу близько 30 хвилин, де зазначив, що самостійно робоче місце не залишав, інший сторож [PERSON] за власною ініціативою заступила в цей день раніше початку свого чергування на 30 хвилин. Також, позивачем 02.07.2024 було надано пояснення на вимогу директора Черкаської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №10 ЧМР Черкаської області щодо питання зміни чергування між сторожами закладу, яке, на його переконання, проходило без порушень у звичайному режимі. Свідки [PERSON] та [PERSON] підтвердили обставини самостійного внесення змін позивачем в наступні зміни: 12.06.2024 залишення [PERSON] робочого місця за 30 хвилин до закінчення зміни, а щодо обставин 29.-30.06.2024 року - позивач помінявся з [PERSON] , оскільки 28.06.2024 він чергував за неї. Вказані обставини не заперечував і позивач у судовому засіданні, вказував, що це звичайна практика, яка існує в установі. Про звернення щодо письмового погодження змін у графік роботи із заступником директора з господарської роботи йому не відомо, оскільки він керується графіком, який власноруч складений іншим сторожем - [PERSON] , інших графіків та погоджень він не отримував. Водночас, посадова інструкція сторожа, затверджена наказом директора школи №88 від 01.06.2023 та функціональні обов`язки сторожа на робочому місці, які є додатком до посадової інструкції та затверджені 22.04.2024 року, з якими був ознайомлений позивач, містять вимогу про наявність письмової згоди заступника директора з господарської роботи щодо зміни до графіку роботи. Такої згоди за події 12.06.2024 року та 29.-30.06.2024 року позивачем отримано не було. Стаття 150 КЗпП України передбачає, що дисциплінарне стягнення може бути оскаржене працівником у порядку, встановленому чинним законодавством Відповідно до положень ст. 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Догана є дисциплінарним заходом особистого немайнового характеру, який полягає у негативній оцінці і засудженні поведінки працівника у трудовому колективі. У трудовому законодавстві немає обмежень щодо підстав та періодичності застосування догани як дисциплінарного стягнення. Згідно з частинами першою та другою статті 147-1 КЗпП України, дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. Порушенням трудової дисципліни є невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків, що проявилися в порушенні: правил внутрішнього трудового розпорядку; посадових інструкцій; положень, наказів та розпоряджень власника, якщо вони мають законний характер. Відповідно до статті 149 КЗпП, до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, а також обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Таким чином, в силу ст.ст. 147-149 КЗпП України роботодавець має право застосовувати до працівника дисциплінарне стягнення за винне невиконання або неналежне виконання працівником покладених на нього трудових обов`язків. Постановою Пленуму ВСУ від 06.12.1992 № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» визначено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення. Згідно ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу. Виходячи з аналізу норм КЗпП України, у справах, в яких оспорюється незаконне притягнення до дисциплінарної відповідальності, саме роботодавець повинен довести, що притягнення до дисциплінарної відповідальності відбулося без порушення законодавства про працю, що відповідачем і не було зроблено. Як вбачається із оспорюваного наказу, вбачається порушення посадової інструкції і в чому таке порушення проявилося: за порушення пунктів 1.3, 4.1, 7.1 Посадової інструкції сторожа, пунктів 1, 2.4, 3 Функціональних обов?язків сторожа на робочому місці, недбале ставлення до виконання посадових обов?язків та неодноразове порушення трудової дисципліни (випадки трапилися 16.05.2024, 12.06.2024, 29-30.06.2024). \~ \~ \~ \~Втім, суд погоджується із доводами позивача щодо спливу строку за неналежне виконання посадових обов?язків, що трапилося 16.05.2024, оскільки відповідачем пропущено місячний строк з дня його виявлення, так як відповідно до ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, тобто у роботодавця є достатньо часу відповідно до закону для проведення розслідування вчиненого працівником дисциплінарного проступку. \~ \~ \~ \~Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності (висновок Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, викладений у постанові від 16 травня 2018 року у справі № 712/6576/17 та постанові Великої Палати Верховного Суду від 29 травня 2019 року у справі № 452/970/17). \~ \~ \~ \~Водночас, щодо випадків порушення трудової дисципліни 12.06.2024 року та 29.-30.06.2024 року, суд приходить до переконання, що припущені позивачем порушення стосуються неналежного виконання його обов`язків, які є складовими його трудової функції як сторожа та не були погоджені із заступником директора з господарської роботи, як цього вимагає п.1 Функціональних обов`язків сторожа, які є додатком до посадової інструкції. Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 «Про введення воєнного стану в Україні», який затверджено Законом № 2102-IX від 24.02.2022 (Із змінами, внесеними згідно з Указами Президента № 133/2022 від 14.03.2022) на території України введено воєнний стан, який діє по теперішний час. У період дії воєнного стану заклади освіти працюють в особливому режимі роботи, за таких обставин, виконання працівниками таких установ обов`язків, передбачених посадовими інструкціями в умовах воєнного стану набувають особливого значення. Позивач в\~судовому засіданні\~фактично наголошував\~на малозначності\~порушення,\~оскільки його\~діями не\~спричинено значної\~шкоди установі,\~водночас на\~думку суд,\~навіть невелике\~відхилення від\~графіку чергування\~без погодженнь,які необхідно отримати відповідно до посадової інструкції, може мати негативні наслідки для організації освітнього процесу, враховуючи людинопотік закладу та особливий режим роботи в умовах воєнного стану. Оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності та їх зміст, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Outcome: dismissed