Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-30 00:00:00

І. Стислий виклад позиції позивача та заперечення відповідача. ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» звернулося до суду із позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором № 1316-3080 від 14.12.2023 року у розмірі 42000 гривень. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 14.12.2023 року між ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» та [PERSON] за допомогою Веб-сайту (creditkasa.com.ua), який є сукупністю інформаційних та телекомунікаційних систем ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» було укладено електронний Договір про відкриття кредитної лінії №1316-3080. Позичальнику надано одноразовий ідентифікатор A942, для підписання Кредитного договору №1316-3080 від 14.12.2023 року, підтвердження ознайомлення з Правилами та інших супутніх документів. Відповідно до умов Кредитного договору Кредитодавець взяв на себе зобов`язання надати відповідачу кредит для задоволення особистих потреб, на таких умовах: сума кредиту - 9200 грн; строк кредитування - 300 днів; базовий період - 14 днів; знижена % ставка - 2,50 % в день; стандартна % ставка - 3,00 % в день. Кредитодавець виконав взяті на себе зобов`язання в повному обсязі, надавши відповідачу кредит відповідно до умов укладеного Кредитного договору. Відповідач підтвердив виникнення своїх зобов`язань, шляхом прийняття виконання зобов`язання Кредитодавця, а саме отримавши кредитні кошти, не скористався своїм правом протягом 14 календарних днів з дня укладення Кредитного договору відмовитися від договору без пояснення причин, у тому числі в разі отримання ним грошових коштів. Відповідач всупереч умовам кредитного договору, ст. 12 Закону України «Про споживче кредитування», статей 525, 526, 530, 610, 612 ЦК України, порушив умови Кредитного договору та в кінцевому підсумку не повернув у повному обсязі кредит Кредитодавцю, а також не виконав у повному обсязі всі інші свої грошові зобов`язання, навіть після спливу строку кредитування встановленого умовами Кредитного договору. Станом на 02.01.2025 року, загальний розмір грошових вимог Кредитодавця до відповідача, які виникли на підставі Кредитного договору, становлять 68006 гривень 40 копійок, що складається з: простроченої заборгованості за кредитом - 7040 гривень; простроченої заборгованості за нарахованими процентами - 60966 гривень 40 копійок. Разом з тим, Кредитодавцем прийнято рішення про застосування до Позичальника Програми лояльності для споживачів фінансових послуг ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС», а саме часткового списання заборгованості у загальній сумі 26006 гривень 40 копійок, за умови погашення позичальником решти заборгованості за Кредитним договором у розмірі 42000 гривень. За таких обставин позивач просить стягнути з відповідача не повну суму заборгованості за Кредитним договором, а лише її частину, а саме прострочену заборгованість за кредитом - 7040 гривень та прострочену заборгованість за нарахованими процентами - 34960 гривень, що разом становить 42000 гривень. 17.03.2025 року представник відповідача, Сиводід О.П. , через систему «Електронний суд», подала відзив на позов, відповідно до якого [PERSON] визнає позов у повному обсязі, просить розстрочити [PERSON] сплату заборгованості у розмірі 42000 гривень на 12 місяців. Заперечення обґрунтовані тим, що [PERSON] не заперечує проти позовних вимог та визнає позов у повному обсязі. Між [PERSON] та ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» було укладено кредитний договір, відповідно до умов якого кредитодавець зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Після укладення договору відповідачка належним чином виконувала його умови, але у подальшому, з незалежних від неї обставин та погіршення матеріального стану, кредитне навантаження стало для неї непомірним. У зв`язку з повномасштабним вторгненням російської федерації до України відповідачка втратила роботу, яка приносила їй стабільний непоганий дохід. З метою утримання своєї сім`ї вона погодилась на першу ліпшу роботу, яку їй запропонували. Наразі, відповідач офіційно працює, але отримує мінімальну заробітну плату, яка є її єдиним доходом. [PERSON] має двоє неповнолітніх дітей: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , які зареєстровані та проживають разом із відповідачкою та знаходяться виключно на її утриманні. Розрахунком заборгованості зі сплати аліментів станом на 06.03.2025, наданим головним державним виконавцем Деснянського ВДВС у місті Чернігові, підтверджується, що аліментів на утримання дітей [PERSON] не отримує, а платник аліментів має заборгованість зі сплати аліментів у розмірі 75808 гривень 23 копійки. У власності рухомого та нерухомого майна відповідачка немає, розлучена, проживає разом з дітьми та матір`ю у квартирі мами. Відповідачка усвідомлює свої зобов`язання перед позивачем, але після сплати комунальних платежів, утримання дітей, придбання ліків, продуктів харчування, тощо, коштів на сплату кредитних зобов`язань практично не залишається. Наразі відповідачка з дітьми знаходиться за межею виживання. Відповідач має намір добросовісно та добровільно виконати рішення суду, але не має можливості виконати рішення суду одразу повністю, враховуючи тяжкий матеріальний стан та наявність обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення. Отже, [PERSON] , з незалежних від неї обставин, опинилася у скрутному матеріальному становищі, але вона продовжує проживати та працювати в Україні, сплачувати податки та виховувати Українців. Втім, негайне виконання рішення може призвести до несправедливих наслідків для боржника. Відповідачка вважає, що розстрочка виконання рішення стане стимулом для добровільного виконання нею своїх зобов`язань та забезпечить задоволення вимог кредитора, що відповідає завданню цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими міркуваннями. Беручи до уваги соціальний аспект та ті виклики, що постали перед українським суспільством внаслідок повномасштабного вторгнення російської федерації, що призвело до значного погіршення матеріального становища більшості громадян, у тому числі й відповідача, яка має на утриманні неповнолітніх дітей, є підстави для розстрочення виконання судового рішення за клопотанням відповідача. З урахуванням того, що відповідач позовні вимоги визнала, з неї підлягає стягненню на користь позивача 50 відсотків судового збору, сплаченого позивачем при подачі позову до суду, а 50 відсотків від суми сплаченого судового збору підлягають поверненню позивачеві з державного бюджету. ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи та інші процесуальні дії у справі. Ухвалою Новозаводського районного суду міста Чернігова від 28.02.2025 року відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження. У судове засідання представник позивача не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належно, у матеріалах справи наявне клопотання про розгляд справи без участі представника, позовні вимоги підтримує, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач та її представник у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце судового розгляду повідомлені належно, представник відповідача Сиводід О.П. надіслала заяву про розгляд справи без участі відповідача. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин. Судом встановлено, що 14.12.2023 року між ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» та [PERSON] , шляхом заповнення на Веб-сайті кредитодавця https://creditkasa.com.ua усіх граф відповідної форми, укладений електронний Договір про відкриття кредитної лінії № 1316-3080, підписаний [PERSON] електронним підписом одноразовим ідентифікатором С9946 (а.с.11-17). Невід`ємною частиною цього Договору є Правила відкриття кредитної лінії, які розміщені на сайті Товариства. Приймаючи умови договору, клієнт підтверджує, що він ознайомлений з усіма умовами, повністю розуміє, погоджується і зобов`язується неухильно їх дотримуватись (а.с.18-25). Крім того, підписанням паспорту споживчого кредиту відповідач підтвердила отримання та ознайомлення з інформацією про умови кредитування та орієнтовну загальну вартість кредиту, надані виходячи із обраних нею умов кредитування (а.с.25-27). Відповідно до п. 2.2 Договору Кредитодавець відкрив Кредитну лінію для позичальника, шляхом надання Позичальнику кредиту на умовах строковості, зворотності, платності для задоволення особистих потреб Позичальника, а Позичальник зобов`язується повернути кредит не пізніше останнього дня строку кредитування та сплатити нараховані Кредитодавцем проценти за користування кредитом у порядку, передбаченому цим Договором. Згідно із п. 3.11 Договору сторони узгодили, що Кредитодавець надсилає (повторно надсилає) Позичальнику підписаний Договір у Особистий Кабінет Позичальника та на її електронну адресу vladislava.martinovich@gmail.com. За умовами договору відповідачка отримала 9200 гривень, шляхом безготівкового переказу грошової суми на банківський рахунок позичальника [NUMBER] , шляхом використання вказаних позичальником реквізитів електронного платіжного засобу, на строк кредитування 300 днів, дата повернення кредиту 08.10.2024 року, стандартна процентна ставка - 3,00 % в день (а.с.29-36). Відповідно до довідки ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» про перерахування суми кредиту № 1316-3080 від 14.12.2023 року, [PERSON] видано кошти за кредитним договором № 1316-3080 від 14.12.2023 року через платіжну систему LiqPay у сумі 9200 гривень на номер карти [NUMBER] , платіж № 2403619177 (а.с.37). Згідно із розрахунком заборгованості за договором № 1316-3080 від 14.12.2023 року, станом на 02.01.2025 року [PERSON] нарахована загальна заборгованість у розмірі 68006 гривень 40 копійок, що складається з: простроченої заборгованості за кредитом - 7040 гривень; простроченої заборгованості за нарахованими процентами - 60966 гривень 40 копійок (а.с. 38-43). З урахуванням Правил акції під умовною назвою «Обмеження нарахування відсотків при примусовому стягненні заборгованості» для споживачів фінансових послуг ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» (а.с. 44-46), позивач просить стягнути з відповідачки заборгованість у розмірі 42000 гривень, яка складається із: заборгованості за кредитом - 7040 гривень та простроченої заборгованості за нарахованими процентами - 34960 гривень. ІV. Норми права, які застосував суд та оцінка аргументів сторін Відповідно до ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (стаття 628 ЦК України). Стаття 627 ЦК України визначає, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Матеріали справи свідчать про те, що кредитний договір укладений в електронній формі. Електронні правочини оформлюються шляхом фіксації волі сторін та його змісту. Така фіксація здійснюється за допомогою складання документу, який відтворює волю сторін. На відміну від традиційної письмової форми правочину воля сторін електронного правочину втілюється в електронному документі. У статті 3 Закону України «Про електрону комерцію» зазначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Відповідно ч. 1 ст. 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Враховуючи положення ч.1 ст. 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» правочин вважається вчиненим у електронній формі у випадку, якщо в ньому наявні всі обов`язкові реквізити документа. Також, відповідно до частин 1, 2 ст. 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний підпис є обов`язковим реквізитом електронного документа, який використовується для ідентифікації автора та/або підписувача електронного документа іншими суб`єктами електронного документообігу. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. З врахуванням викладеного, лише наявність електронних підписів сторін підтверджує їх волю, спрямовану на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, забезпечує ідентифікацію сторін та цілісність документа, в якому втілюється воля останніх. Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис». Порядок укладення електронного договору передбачено нормою ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію» передбачено. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору, і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття. Нормами ст. 12 цього Закону, визначено поняття «підпис у сфері електронної комерції». Так, якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Згідно із ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Статтею 509 ЦК України встановлено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11цього Кодексу. У силу статей 525, 526, 530 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений законом чи договором строк, одностороння відмова від виконання зобов`язань не допускається. Відповідно до статей 1048-1052, 1054 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцю позику та сплатити відсотки за користування коштами у строк та у порядку, що встановлені договором. Із змісту ст. 1054 ЦК України слідує, що за кредитним договором, банк зобов`язується надати грошові кошти позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язаний повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до п. 4.6 Договору нарахування процентів за користування Кредитом здійснюється на залишок неповерненої суми Кредиту за кожен день користування Кредитом, починаючи з дня видачі Кредиту до дати фактичного повернення всієї суми Кредиту, за наступною ставкою: Стандартна процентна ставка становить 3,00% (три цiлих, нуль сотих відсотки(-ів)) за кожен день користування Кредитом (вказана процентна ставка застосовується протягом всього строку дії цього Договору, за виключенням строку використання права користування Кредитом за Зниженою та/або Пільговою ставкою). Згідно із ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Відповідач [PERSON] зобов`язання за Кредитним договором № 1316-3080 від 14.12.2023 року не виконала. Відповідно до ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають наслідки, встановлені договором. Суд дійшов до висновку, що оскільки [PERSON] порушила зобов`язання щодо повернення кредиту та сплати процентів, на підставі статей 525-527, 530, 611, 629, 1050, 1054 ЦК України позовні вимоги у межах заявлених вимог є обґрунтованими та підлягають задоволенню. V. Розподіл судових витрат Відповідно до п. 1 ч. 2 ст.141 ЦПК України у разі задоволення позову з відповідача підлягає стягненню судовий збір. Відповідно до ч. 1 ст. 142 ЦПК України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Враховуючи, що відповідач позовні вимоги визнала у повному обсязі, суд вважає за можливе повернути ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. VІ. Інші процесуальні дії у справі. Представником відповідача заявлено клопотання про розстрочення [PERSON] виконання рішення суду в частині стягнення заборгованості на строк 12 місяців. В обґрунтування заявленого клопотання зазначає, що у зв`язку з повномасштабним вторгненням російської федерації до України відповідачка втратила роботу, яка приносила їй стабільний непоганий дохід. Наразі, [PERSON] офіційно працює, але отримує мінімальну заробітну плату, яка є її єдиним доходом. Відповідач має на утриманні двох неповнолітніх дітей: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , які зареєстровані та проживають разом із нею та знаходяться виключно на її утриманні. У власності рухомого та нерухомого майна відповідачка не має, розлучена, проживає разом з дітьми та матір`ю у квартирі мами. Після сплати комунальних платежів, утримання дітей, придбання ліків, продуктів харчування, тощо, коштів на сплату кредитних зобов`язань практично не залишається. Зазначає, що відповідач має намір добровільно виконати рішення суду, але не має можливості виконати рішення суду повністю, враховуючи тяжкий матеріальний стан та наявність обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення. Відповідно до ч. 1 ст. 267 ЦПК України суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочення виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні. Виконання рішення суду є невід`ємною частиною права на справедливий суд. Правосуддя визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості й забезпечує ефективне поновлення у правах. Судове рішення за своєю суттю охороняє права, свободи та законні інтереси громадян і є завершальною стадією судового провадження, без належного виконання судових рішень правосуддя втрачає сенс. Право на виконання судового рішення є невід`ємною складовою права на доступ до суду, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Відповідно до ч. 1, 3, 4 ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Підставою для застосування ст. 435 ЦПК України є виняткові обставини, які перешкоджають належному виконанню рішення суду, ускладнюють його виконання або роблять неможливим. 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжувався та діє наразі. Відповідач [PERSON] має двоє неповнолітніх дітей: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвами про народження дітей (а.с.71, 72). Відповідно до довідки Управління адміністративних послуг від 04.03.2025 року, відповідач [PERSON] зареєстрована разом із неповнолітніми дітьми [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] за адресою: [ADDRESS] (а.с.73). Відповідно до розрахунку заборгованості зі сплати аліментів станом на 06.03.2025, наданого головним державним виконавцем Деснянського ВДВС у місті Чернігові, платник аліментів [PERSON] має заборгованість зі сплати аліментів у розмірі 75808 гривень 23 копійок (а.с.74-76). Враховуючи викладене, ту обставину, що на території України введено воєнний стан, матеріальне становище відповідача, яка є тією обставиною, що ускладнить виконання рішення суду, суд дійшов висновку, що відповідачу необхідно розстрочити виконання рішення суду про стягнення заборгованості за кредитним договором у розмірі 42000 гривень, строком на 12 місяців, встановивши щомісячну сплату рівними частинами у сумі 3500 гривень, починаючи з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Outcome: approved