Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-31 00:00:00

Товариство з обмеженою відповідальністю «Глобал Спліт» (далі позивач) звернулось до суду з позовом до [PERSON] (далі відповідач) про стягнення заборгованості за кредитним договором в якому вказує, що 06 квітня 2021 року між акціонерними товариством «Креді Агріколь Банк» та відповідачем було укладено Кредитний договір № 4/2061277, за умовами якого надано відповідачу кредит в розмірі 52000.00 гривень стоком на 36 місяців до 05 квітня 2024 року, фіксована процентна ставка 11.00 % річних. Позивач вказує, що банк виконав умови договору та надав відповідачу кредит в сумі та на умовах, передбачених договором, в свою чергу відповідач всупереч умовам договору, не виконує взяті на себе договірні зобов`язання, в результаті чого його заборгованість станом на 08 серпня 2024 року складає 72883.99 гривень, а саме: - строкова заборгованість 11491.80 гривень; - прострочена заборгованість 26750.25 гривень; - нараховані відсотки 105.17 гривень; - прострочені відсотки 7236.77 гривень; - комісія 1300.00 гривень; - прострочена комісія 26000.00 гривень. 29 серпня 2023 року між акціонерним товариством «Креді Агріколь Банк» та позивачем укладено договір № 4-2023 про відступлення права вимоги відповідно до умов якого акціонерне товариство «Креді Агріколь Банк» відступило належне йому право вимоги до боржників за кредитними договорами, в тому числі і за кредитним договором № 4/2061277 від 06 квітня 2021 року, укладеним з відповідачем. На підставі вищевикладеного, позивач просить стягнути з відповідача на свою користь заборгованість за кредитним договором у розмірі 72883.99 гривень. Ухвалою суду від 26 лютого 2025 року відкрито спрощене позовне провадження по даній справ із викликом (повідомленням) сторін. Представник позивача в судове засідання не з`явився, 01 квітня 2025 надав до суду заяву в якій просив розгляд справи проводити у його відсутність, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, не заперечує проти ухвалення заочного рішення. Частина третя статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідач в\~судові засідання 17 березня 2025 року та 01 квітня 2025 року не з`явився, про дату, час і місце судового засідання був належним чином повідомлений, відповідно до статті 128 ЦПК України, про причини неявки суд не повідомив, що не перешкоджає розгляду справи по суті на підставі наявних в справі доказів. Відповідно до Судового виклику № 278/5462/24/4294/25 вих. від 18 березня 2025 року, розміщеного на офіційному веб - порталі судової влади України в мережі Інтернет, відповідач [PERSON] був повідомлений про судове засідання, яке відбудеться 01 квітня 2025 року о 11.00 годині. Згідно частини першої статті 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Враховуючи неявку належним чином повідомленого відповідача в судове засідання, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив, відповідно до статті 280 ЦПК України суд, за згодою позивача, вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. Справу судом розглянуто у порядку спрощеного позовного провадження, згідно зі статтями\~274-279 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку. У відповідності до статті 4 ЦПК України,\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. 06 квітня 2021 року [PERSON] звернувся до акціонерного товариства «Креді Агріколь Банк» із заявою-анкетою № 0102222-06042021-001 на отримання готівкового кредиту «Свобода»./а.с.27/ 06 квітня 2021 року між Банком акціонерним товариством «Креді Агріколь Банк» та Позичальником [PERSON] укладено Кредитний договір № 4/2061277, за умовами якого: - Банк надає Позичальнику кредит в сумі 52000.00 гривень строком на 36 місяців з 06 квітня 2021 року до 05 квітня 2024 року (включно). Позичальник сплачує платежі для погашення заборгованості за цим договором щомісячно в число місяця, визначеного Графіком платежів по кредиту /п.1.1./; - кредит надається Позичальнику на споживчі потреби /п.1.2/; - за користування кредитом Позичальник сплачує: процентну винагороду щомісячно, в розмірі 11.00 % річних (фіксована процентна ставка), починаючи з дня надання кредиту до повного погашення заборгованості за Договором; комісійну винагороду за обслуговування кредитної заборгованості (комісія) щомісячно, в розмірі 2.50 % у місяць від суми кредиту, зазначеної в договорі /п.1.3/. /а.с.19/ Усі умови щодо надання кредиту, обслуговування та погашення заборгованості за кредитом згідно договору визначенні у Правилах надання споживчого кредиту в АТ «Креді Агріколь Банк» та умовами страхування життя позичальника, які є невід`ємною частиною цього договору та розміщенні на офіційному сайті банку www.credit-agricole.ua. Правила застосовуються в тій частині, яка не суперечить положенням цього договору (зокрема не застосовуються положення щодо страхування життя позичальника). У разі суперечностей між положеннями цього договору та положеннями Правил мають вищий пріоритет та застосовуються положення договору /п.1.4/. Позичальник зобов`язаний погашати кредит та сплачувати проценти та комісію у валюті кредиту, відповідно до розрахунків графіку платежів по кредиту, щомісяця, в день повернення кредиту на рахунок погашення заборгованості, сплачена сума платежу перераховується на позичковий рахунок та на рахунки нарахування процентів і комісій в день повернення кредиту /п.2.2/. У разі прострочення строку сплати поточної заборгованості за кредитом, процентами, комісійною винагородою згідно умов Договору, на суму простроченого платежу нараховується пеня в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, але не більше 15 % від суми простроченого платежу /п.3.1/. 06 квітня 2021 року [PERSON] підписав Пам`ятку клієнту за Кредитним договором № 4/2061277 від 06 квітня 2021 року. /а.с.20/ В Додатку № 1 до Комплексного договору № 4/2061277 від 06 квітня 2021 року, який підписаний Позичальником [PERSON] міститься Таблиця обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної процентної ставки за договором про споживчий кредит. /а.с.20-21, 23-24/ В паспорті споживчого кредиту інформації, яка надається споживачу до укладення договору, який підписаний 06 квітня 2021 року [PERSON] , акціонерним товариством «Креді Агріколь Банк» вказано: - інформацію та контактні дані кредитодавця; - основні умови кредитування з урахуванням побажань споживача; - інформацію щодо реальної річної процентної ставки та орієнтовної загальної вартості кредиту для споживача; - порядок повернення кредиту; - додаткову інформацію та інші важливі правові аспекти. /а.с.22-23/ Згідно платіжної інструкції № 36071799-1 від 06 квітня 2021 року, акціонерним товариством «Креді Агріколь Банк» перераховано на рахунок клієнта кошти в розмірі 52000.00 гривень, які надано на виконання кредитного договору № 4/2061277 від 06 квітня 2021 року. /а.с.38/ У Виписці по рахунку клієнта [PERSON] за період з 06 квітня 2021 року по 15 вересня 2023 року, зазначено платежі, які здійснював позичальник на виконання умов кредитного договору. /а.с.28-37/ Відповідно до розрахунку заборгованості перед акціонерним товариством «Креді Агріколь Банк» по кредиту, наданому [PERSON] , кредитний договір № 4/2061277 від 06 квітня 2021 року, станом на 15 вересня 2023 року заборгованість становить - 72883.99 гривень, а саме: - строкова заборгованість 11491.80 гривень; - прострочена заборгованість 26750.25 гривень; - нараховані відсотки 105.17 гривень; - прострочені відсотки 7236.77 гривень; - комісія 1300.00 гривень; - прострочена комісія 26000.00 гривень. /а.с.18/ 29 серпня 2023 року між Новим кредитором товариством з обмеженою відповідальністю «Глобал Спліт» та Первісним кредитором - акціонерним товариством «Креді Агріколь Банк» укладено договір відступлення права вимоги № 4-2023, за умовами п.2.1 якого - Первісний кредитор передає (відступає) Новому кредитору права вимоги до Боржників, а Новий кредитор набуває права вимоги Первісного кредитора за Кредитними договорами та сплачує Первісному кредитору за відступлення права вимоги грошові кошти у сумі, що дорівнює ціні договору у порядку і строки, встановлені цим договором. /а.с.10-17/ Як вбачається з Додатку № 1 до Договору про відступлення права вимоги № 4-2023 від 29 серпня 2023 від 15 вересня 2023 року, Первісний кредитор акціонерне товариство «Креді Агріколь Банк» відступлено Новому кредитору товариству з обмеженою відповідальністю «Глобал Спліт» права вимоги до боржника: - [PERSON] (№ 155) за договором № 4/2061277 від 06 квітня 2021 року на суму 72883.99 гривень. /а.с.49-83/ 15 вересня 2023 року АТ «Креді Агріколь Банк» було направлено на адресу [PERSON] повідомлення про те, що між Банком та товариством з обмеженою відповідальністю «Глобал Спліт» 29 серпня 2023 року було укладено Договір про відступлення права вимоги за Кредитним договором № 4/2061277 від 06 квітня 2021 року та зазначено про наявну у нього заборгованість в сумі 72883.99 гривень, що відповідає розміру його поточних зобов`язань за кредитним договором та вказано реквізити Нового кредитора для погашення заборгованості. /а.с.39, 40-43/ Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Згідно\~статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно зі статтями 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення. Позивач звернувся до суду з позовом про стягнення з відповідача заборгованості за кредитним договором, з тих підстав, що він не виконує свої зобов`язання з повернення коштів, внаслідок чого утворилась заборгованість. Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина перша статті 626 ЦК України). В силу частини першої статті 628 ЦК України, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно з частиною першою статті 638 ЦК України,\~договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Як передбачено частиною першою статті 634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Частиною першою статті 1054 ЦК України встановлено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно з частиною першою статті 1048 ЦК України\~(положення якої застосовуються до спірних правовідносин на виконання частини другої статті 1054 ЦК України), позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Частиною першою статті 526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до статті 610 ЦК України,\~порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (частина перша статті 612 ЦК України). Відповідно до статті 514 ЦК України, частини першої статті 516 ЦК України, до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Заміна кредитора у зобов`язанні здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно частини першої статті 1077 ЦК України, за договором факторингу (фінансування під відступлення права грошової вимоги) одна сторона (фактор) передає або зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження другої сторони (клієнта) за плату, а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника). Клієнт може відступити факторові свою грошову вимогу до боржника з метою забезпечення виконання зобов`язання клієнта перед фактором. Статтею 1078 ЦК України передбачено, що предметом договору факторингу може бути право грошової вимоги, строк платежу за якою настав (наявна вимога), а також право вимоги, яке виникне в майбутньому (майбутня вимога). Майбутня вимога вважається переданою фактору з дня виникнення права вимоги до боржника. Відповідно до статей 1080, 1084 ЦК України,\~договір факторингу є дійсним незалежно від наявності домовленості між клієнтом та боржником про заборону відступлення права грошової вимоги або його обмеження. У цьому разі клієнт не звільняється від зобов`язань або відповідальності перед боржником у зв`язку із порушенням клієнтом умови про заборону або обмеження відступлення права грошової вимоги. Якщо відповідно до умов договору факторингу фінансування клієнта здійснюється шляхом купівлі у нього фактором права грошової вимоги, фактор набуває права на всі суми, які він одержить від боржника на виконання вимоги. Судом встановлено, що між відповідачем та акціонерним товариством «Креді Агріколь Банк» було укладено кредитний договір /а.с.19/ в якому погоджено умови надання кредиту, строк та порядок його повернення, даний договір особисто підписано відповідачем. Відповідач не виконав належним чином взяті на себе зобов`язання, внаслідок чого станом на 15 вересня 2023 року виникла заборгованість в сумі 72883.99 гривень /а.с.18/, при цьому право грошової вимоги до відповідача правомірно перейшло до позивача на підставі Договору відступлення права вимоги /а.с.10-13/, в зв`язку з чим він звернувся до суду з позовом про стягнення вказаної заборгованості. Доказів на підтвердження того, що відповідач належним чином виконує грошові зобов`язання за кредитним договором, матеріали справи не містять, а тому вимоги в частині стягнення: - строкової заборгованості 11491.80 гривень; - простроченої заборгованості 26750.25 гривень; - нарахованих відсотків 105.17 гривень; - прострочених відсотків 7236.77 гривень; - комісії 1300.00 гривень, всього на загальну суму 46883.99 гривень є обґрунтованими та підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. Разом з тим, щодо заявленої вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача суми простроченої комісії, суд зазначає наступне. Тлумачення частини другої статті 215 ЦК України\~свідчить про те, що нікчемним є той правочин, недійсність якого встановлена законом і для визнання його недійсним не вимагається рішення суду (частина друга статті 215 ЦК України). Нікчемність правочину конструюється за допомогою «текстуальної» недійсності, оскільки вона існує тільки у разі прямої вказівки закону. З позицій юридичної техніки така пряма вказівка може втілюватися, зокрема, в термінах «нікчемний», «є недійсним». У постанові Великої Палати Верховного Суду від 4 червня 2019 року у справі №916/3156/17 (провадження № 12-304гс18) вказано, що: «визнання нікчемного правочину недійсним за вимогою його сторони не є належним способом захисту прав, оскільки не призведе до реального відновлення порушених прав позивача, адже нікчемний правочин є недійсним у силу закону. За наявності спору щодо правових наслідків недійсного правочину, одна зі сторін якого чи інша заінтересована особа вважає його нікчемним, суд перевіряє відповідні доводи та в мотивувальній частині судового рішення, застосувавши відповідні положення норм матеріального права, підтверджує чи спростовує обставину нікчемності правочину». Відповідно до п.1.3.2 Кредитного договору - за користування кредитом Позичальник сплачує: комісійну винагороду за обслуговування кредитної заборгованості (комісія) щомісячно, в розмірі 2.50 % у місяць від суми кредиту, зазначеної в п.1.1. договору /а.с.19/. У постанові Верховного Суду від 30 листопада 2023 року в справі № 382/1621/21 за позовом про захист прав споживачів та визнання кредитного договору частково недійсним, укладеним із акціонерним товариством «Креді Агріколь Банк» зазначено, що «поза увагою апеляційного суду залишилось те, що, якщо в кредитному договорі банк не зазначив та не надав доказів наявності, переліку додаткових та супутніх банківських послуг кредитодавця та/або кредитного посередника, які пов`язані з отриманням, обслуговуванням і поверненням кредиту, які надаються позивачу та за які банком встановлена щомісячна комісія за обслуговування кредиту (розрахунково-касове обслуговування), то положення кредитного договору щодо обов`язку позичальника щомісячно сплачувати плату за обслуговування кредиту (розрахунково-касове обслуговування) є нікчемними відповідно до частин першої та другої статті 11, частини п`ятої статті 12 Закону України «Про споживче кредитування»; банк не зазначив та не надав доказів наявності, переліку таких послуг і погодження їх зі споживачем при укладення оспорюваного кредитного договору; за таких обставин суд першої інстанції зробив обґрунтований висновок, що пункту 1.3.2 кредитного договору № 4/3105938 від 09 січня 2020 року, яким передбачено сплату\~\~[PERSON] комісійної винагороди за обслуговування кредитної заборгованості щомісячно, в розмірі 2,30 % у місяць від суми кредиту, зазначеної в пункті 1.3.2 кредитного договору, є нікчемним відповідно до частин першої та другої статті 11, частини п`ятої статті 12 Закону України «Про споживче кредитування» В постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 липня 2022 року в справі № 496/3134/19, зроблені наступні висновки: якщо сторона правочину вважає його нікчемним, то така сторона за загальним правилом може звернутися до суду не з вимогою про визнання нікчемного правочину недійсним, а за застосуванням наслідків виконання недійсного правочину (наприклад, з вимогою про повернення одержаного на виконання такого правочину), обґрунтовуючи свої вимоги нікчемністю правочину. Якщо ж інша сторона звернулася до суду з вимогою про виконання зобов`язання з правочину в натурі, то відповідач вправі не звертатись з вимогою про визнання нікчемного правочину недійсним (зустрічною чи окремою), а заперечувати проти позову, посилаючись на нікчемність правочину. Суд повинен розглянути такі вимоги i заперечення й вирішити cпip по суті; якщо суд дійде висновку про нікчемність правочину, то суд зазначає цей висновок у мотивувальній частині судового рішення в якості обґрунтування свого висновку по суті спору, який відображається у резолютивній частині судового рішення. Враховуючи наведене, оскільки відповідачу було встановлено щомісячну плату за послуги банку, які за законом повинні надаватись безоплатно, суд вважає, що положення кредитного договору, укладеного між сторонами, про зобов`язання позичальника сплачувати комісію за обслуговування кредитної заборгованості в розмірі 2,50 % щомісячно у терміни та у розмірах, визначених графіком щомісячних платежів за кредитним договором, є нікчемним. Відтак, нарахування акціонерним товариством «Креді Агріколь Банк» в рахунок заборгованості позичальника суми простроченої комісії в розмірі 26000.00 гривень, наслідком чого в подальшому стало звернення позивача до суду про стягнення вказаної суми з відповідача є безпідставним, а тому вказана вимога задоволенню не підлягає. Таким чином, суд приходить до висновку, що з відповідача підлягає стягненню на користь позивача заборгованість за кредитним договором в розмірі 46883.99 гривень. Відповідно до частини першої статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до частини першої, п`ятої, шостої статті 81 ЦПК України,\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Згідно статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про часткове задоволення позову та стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості. Відповідно до статті частини першої статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем при поданні до суду позовної заяви сплачено судовий збір в розмірі 2422.40 гривень /а.с.88/, який підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Outcome: partial