Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-24 00:00:00

У листопаді 2024 року фізична особа-підприємець (далі - ФОП) [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за договором оренди. Позов мотивований тим, що 05 жовтня 2024 року між ФОП [PERSON] (орендодавець) та [PERSON] (орендар) укладено договір оренди № А00189185, за яким орендодавець зобов`язався передати, а орендар прийняти в тимчасове оплатне користуванню будівельне та інше обладнання (далі - обладнання), а орендар зобов`язався виплачувати орендодавцю орендну плату і після закінчення терміну оренди повернути йому зазначене обладнання. Орендна плата за користування обладнанням розраховується на підставі розцінок орендодавця з розрахунку за одну добу й вказується у відповідному додатку до договору, який є його невід`ємною частиною. Орендна плата розраховується орендодавцем і підлягає оплаті орендарем з дати зазначеної сторонами в акті прийому-передачі обладнання в оренду. Орендна плата нараховується до дати підписання сторонами акта повернення обладнання з тимчасового користування (п. 2.1 договору). Відповідно до договору на строк з 05 жовтня 2024 року до 06 жовтня 2024 року орендодавець передав орендарю в оренду обладнання, а саме: відбійний молоток HILTI ТЕ 2000-AVR, 14,5 кг. 35 Дж, Патрон TE-S; 1 піт. 1шт., вартістю 110 802,87 грн, вартістю оренди обладнання 900,00 грн/доба, що підтверджується актом передачі обладнання в тимчасове користування від 05 жовтня 2024 року (додаток № 1 до договору). Орендарем було внесено гарантійний платіж в розмірі 5 000,00 грн та 900,00 грн предоплати вартості оренди за 1 добу. Пунктом 4.4 договору передбачено, що при намірі орендаря продовжити термін оренди останній зобов`язаний провести 100% передоплату за користування обладнанням понад раніше обумовленого сторонами терміну оренди за наступний погоджений сторонами термін оренди. Якщо до моменту закінчення обумовленого сторонами терміну оренди орендар не здійснив оплату наступного погодженого сторонами періоду оренди, обладнання повинне бути повернуте орендарем протягом двох днів з моменту закінчення терміну оренди. У випадку неповернення обладнання у зв`язку із закінченням терміну оренди в дводенний строк, орендодавець має право, зокрема відмовитися від прийняття обладнання, про що зобов`язаний сповістити орендаря (у тому числі в телефонному режимі або за допомогою електронної пошти). Орендар у такому випадку зобов`язаний відшкодувати орендодавцеві збитки (вартість обладнання протягом 7 днів з моменту закінчення терміну оренди та/або отримання повідомлення про відмову від прийняття обладнання. У зв`язку з ненадходження від орендаря на рахунок орендодавця станом на 06 жовтня 2024 року 100 % передоплати за користування обладнанням понад встановлений термін та непогодження сторонами наступного терміну оренди, договір оренди припинив свою дію та відповідно закінчився термін оренди 06 жовтня 2024 року. Згідно з п. 5.5 договору оренди орендар повинен повернути обладнання в день і час закінчення строку оренди, зазначеного у відповідному додатку до цього договору та/ або в акті передачі, або зазначений у вимозі орендодавця про повернення обладнання строк, у визначених договором випадках. Пунктом 7.2. договору передбачено, що за прострочення повернення майна по закінченню терміну оренди орендар сплачує неустойку (пеню) в розмірі подвійної орендної плати за користування обладнанням після закінчення терміну оренди за кожен день прострочення без обмеження терміну нарахування такої неустойки. Разом з цим, орендарем допущено порушення зобов`язання за договором оренди, не повернуто обладнання та не внесено орендну плату за користування обладнанням після закінчення строку оренди. Відповідно до п. 8.3 договору оренди, несвоєчасне або неповне внесення орендної плати, є зокрема підставою для дострокового розірвання договору з боку орендодавця. У порядку застосування досудового врегулювання спору разом з позовною заявою на адресу орендаря направлено повідомлення (вимогу) за договором оренди від 07 листопада 2024 року з вимогами негайно повернути обладнання та сплатити заборгованість за орендну плату, однак вимога була залишена без реагування. Направляючи повідомлення (вимогу) до відповідача, позивач вважає, що належним чином виконав свій обов`язок щодо доведення інформації про припинення дії договору до орендаря, надіславши йому вимоги цінним листом з описом відповідно до вимог Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністру України від 05 березня 2009 року № 270. Наявність відповідної заяви орендодавця та належних доказів її надсилання орендарю за наданими орендарем реквізитами відповідно свідчить про добросовісність звернення позивача до відповідача, вчинення позивачем залежних від його волі необхідних дій у спірних правовідносинах на відміну від відповідача, а відтак і про припинення договірних відносин між сторонами відповідно до приписів чинного законодавства. Дана позиція узгоджується з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними в постанові від 19 травня 2020 року у справі № 910/719/19. Разом з цим, непогашення орендарем заборгованості з орендної плати, неповернення орендованого майна та продовження користування обладнанням свідчить про грубе порушення орендарем своїх договірних зобов`язань, що стало підставою для звернення орендодавця до суду за захистом своїх прав. Станом на 07 листопада 2024 року розмір заборгованості відповідача перед позивачем за договором оренди становить 161 602,87 грн, з яких: 110 802,87 грн - вартість обладнання згідно з додатком № 1 до договору від 05 жовтня 2024 року; 50 800,00 грн - сума неустойки (пені) в розмірі подвійної орендної плати за користування обладнанням після закінчення терміну оренди за період з 07 жовтня 2024 року до 07 листопада 2024 року (31 доба х 900х2/доба) - 5 000,00 грн гарантійного платежу). Процесуальні дії Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 08 листопада 2024 року визначено головуючого суддю Твердохліб Ю. О. та 11 листопада 2024 року справа передана судді (а. с. 35, 36). Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 25 листопада 2024 року відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (а. с. 45). Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не викликались. Положеннями ст. 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. [PERSON] надсилалася ухвала про відкриття провадження разом з позовною заявою та додатками до неї. У встановлений судом строк, відповідачка не скористалася своїм правом на подання відзиву, жодних заяв з процесуальних питань від неї до суду не надходили, конверти поверталися від неї з відмітками «адресат відсутній» (а.с.48,50). Відповідно до положень ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Вивчивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суддя приходить до наступного. Фактичні обставини справи Із матеріалів справи встановлено, що між 05 жовтня 2024 року між ФОП [PERSON] та [PERSON] укладено договір оренди № А00189185, за яким орендодавець зобов`язався передати, а орендар прийняти в тимчасове оплатне користуванню будівельне та інше обладнання, а орендар зобов`язався виплачувати орендодавцю орендну плату і, після закінчення терміну оренди, повернути йому зазначене обладнання (а. с. 9,10). Орендна плата за користування обладнанням розраховується на підставі розцінок орендодавця з розрахунку за одну добу й вказується у відповідному додатку до договору, який є його невід`ємною частиною. Орендна плата розраховується орендодавцем і підлягає оплаті орендарем з дати зазначеної сторонами в акті прийому-передачі обладнання в оренду. Орендна плата нараховується до дати підписання сторонами акта повернення обладнання з тимчасового користування (п. 2.1 договору). Відповідно до договору на строк з 05 жовтня 2024 року до 06 жовтня 2024 року орендодавець передав орендарю в оренду обладнання, а саме: відбійний молоток HILTI ТЕ 2000-AVR, 14,5 кг. 35 Дж, Патрон TE-S; 1 піт. 1шт., вартістю 110 802,87 грн, вартістю оренди обладнання 900,00 грн/доба, що підтверджується актом передачі обладнання в тимчасове користування від 05 жовтня 2024 року (а. с. 11). Орендарем було внесено гарантійний платіж в розмірі 5 000,00 грн та 900,00 грн предоплати вартості оренди за 1 добу (а. с. 12). Пунктом 4.4 договору передбачено, що при намірі орендаря продовжити термін оренди останній зобов`язаний провести 100% передоплату за користування обладнанням понад раніше обумовленого сторонами терміну оренди за наступний погоджений сторонами термін оренди. Якщо до моменту закінчення обумовленого сторонами терміну оренди орендар не здійснив оплату наступного погодженого сторонами періоду оренди, обладнання повинне бути повернуте орендарем протягом двох днів з моменту закінчення терміну оренди. У випадку неповернення обладнання у зв`язку із закінченням терміну оренди в дводенний строк, орендодавець має право, зокрема відмовитися від прийняття обладнання, про що зобов`язаний сповістити орендаря (у тому числі в телефонному режимі або за допомогою електронної пошти). Орендар у такому випадку зобов`язаний відшкодувати орендодавцеві збитки (вартість обладнання протягом 7 днів з моменту закінчення терміну оренди та/або отримання повідомлення про відмову від прийняття обладнання. Згідно з п. 5.5 договору оренди, орендар повинен повернути обладнання в день і час закінчення строку оренди, зазначеного у відповідному додатку до цього договору та/ або в акті передачі, або зазначений у вимозі орендодавця про повернення обладнання строк, у визначених договором випадках. Пунктом 7.2. договору передбачено, що за прострочення повернення майна по закінченню терміну оренди орендар сплачує неустойку (пеню) в розмірі подвійної орендної плати за користування обладнанням після закінчення терміну оренди за кожен день прострочення без обмеження терміну нарахування такої неустойки. Разом з цим, орендарем допущено порушення зобов`язання за договором оренди, не повернуто обладнання та не внесено орендну плату за користування обладнанням після закінчення строку оренди. Відповідно до п. 8.3 договору оренди, несвоєчасне або неповне внесення орендної плати, є зокрема підставою для дострокового розірвання договору з боку орендодавця. Позивач направив повідомлення (вимогу) за договором оренди від 07 листопада 2024 року з вимогами негайно повернути обладнання та сплатити заборгованість за орендну плату (а. с. 13). Станом на 07 листопада 2024 року заборгованості відповідача перед позивачем за договором оренди становить 161 602,87 грн, з яких: 110 802,87 грн - вартість обладнання згідно з додатком № 1 до договору від 05 жовтня 2024 року; 50 800,00 грн - сума неустойки (пені) в розмірі подвійної орендної плати за користування обладнанням після закінчення терміну оренди за період з 07 жовтня 2024 року до 07 листопада 2024 року (31 доба х 900х2/доба) - 5 000,00 грн гарантійного платежу). Мотиви, з яких виходить суд при розгляді цієї справи та застосовані ним норми права Частиною 1 ст. 626 ЦК України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно із ст. 6, ч. 1 ст. 627 та ч. 1 ст. 628 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Статтею 759 ЦК України передбачено, що за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Згідно зі ст. 760 ЦК України предметом договору найму може бути річ, яка визначена індивідуальними ознаками і яка зберігає свій первісний вигляд при неодноразовому використанні (неспоживна річ). У відповідності до ст. 762 ЦК України за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Якщо розмір плати не встановлений договором, він визначається з урахуванням споживчої якості речі та інших обставин, які мають істотне значення. Частина 1 ст. 763 ЦПК України визначає, що договір найму укладається на строк, встановлений договором. Якщо наймач продовжує користуватися майном після закінчення строку договору найму, то, за відсутності заперечень наймодавця протягом одного місяця, договір вважається поновленим на строк, який був раніше встановлений договором (ст. 764 ЦК України). Уклавши зазначений договір оренди, на умовах, викладених у ньому, відповідачка тим самим засвідчила свою згоду та взяла на себе зобов`язання виконувати умови, які були в ньому закріплені. Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим до виконання сторонами. Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном (статті 391 ЦК України). Стаття 530 ЦК України передбачає, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідно зі ст. ст. 525, 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ч. 1 ст. 612 ЦК України). Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Положенням ст. 611 ЦК України визначено правові наслідки порушення зобов`язання. Так, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки встановлені договором або законом. Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового. Відповідно до ст. 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч. 2 ст. 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч. 3 ст. 549 ЦК України). Частиною 2 ст. 785 ЦК України передбачено, що якщо наймач не виконує обов`язку щодо повернення речі, наймодавець має право вимагати від наймача сплати неустойки у розмірі подвійної плати за найм речі за час прострочення. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (ч. 1 ст. 81 ЦПК України). Враховуючи, що [PERSON] взяті на себе зобов`язання перед позивачем належним чином не виконано, після закінчення строку оренди орендоване обладнання не повернуте, яке було передане у тимчасове користування, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для стягнення з відповідача заборгованості за договором оренди, а саме: вартості обладнання та неустойку. Розподіл судових витрат Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати зі сплати судового збору в розмірі 3 028,00 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved