Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-17 00:00:00

[PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в інтересах недієздатного [PERSON] звернувся до суду через свого представника адвоката Бєлову О.Є., з позовною заявою до [PERSON] , в якій просить стягнути з відповідача солідарно на користь позивачів повну вартість спричинених збитків у розмірі 209955,00 грн., а саме: 184955 грн. - вартість збитків, спричинених в результаті залиття опорядженню квартири, 5000 грн. вартість послуг з незалежної оцінки ринкової вартості збитків, спричинених в результаті залиття опорядженню квартири, 20000 грн. вартість послуг за договором правової допомоги б/н від 01.02.2024 (оплата 30.04.2024), та судовий збір у розмірі 1679,64 грн. В обґрунтування позову зазначили, що [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] на\~праві приватної\~спільної сумісної\~власності належить\~76/100\~частин квартири\~ [ADDRESS] ,\~згідно свідоцтва\~про право\~власності на\~житло від\~23.02.1996,\~реєстр.\~№ 1-96-68506;\~ [PERSON] на\~праві приватної\~спільної сумісної\~власності належить\~24/100\~частин квартири\~ [ADDRESS] ,\~згідно свідоцтва\~про право\~власності на\~житло від\~22.12.1994,\~реєстр.\~№ 1-94-45706-К-1;\~рішенням Дзержинського\~районного суду\~міста Харкова\~від 03.09.2010 [PERSON] \~було визнано\~недієздатним,\~призначено опікуном\~його матір,\~ [PERSON] ,\~яка діє\~в його\~інтересах.\~Протягом тривалого\~часу квартиру\~позивачів заливає\~водою внаслідок\~руйнування конструкції\~балкону,\~що належить\~квартирі [ADDRESS] ,\~яка розташована\~поверхом вище.\~Факт залиття\~квартири було\~зафіксовано 27.06.2023\~комісією дільниці\~№ 6\~КП «Жилкомсервіс»\~у складі:\~начальника дільниці\~№ 6\~КП «Жилкомсервіс»\~Винник В.К.,\~майстрів дільниці\~№ 6\~КП «Жилкомсервіс»\~Зозуля В.В.,\~ [PERSON] ,\~в результаті\~чого складено\~«Акт обстеження».\~Висновок Акту:\~Комісійним обстеженням\~встановлено,\~що у\~квартирі [ADDRESS] \~присутнє руйнування\~цілісної балконної\~плити,\~що призводить\~до затікання\~по стінах\~квартири [ADDRESS] \~під час\~рясних атмосферних\~опадів (танення\~снігу,\~зливи).\~Тобто,\~комісією визначено,\~що залиття\~квартири Позивачів\~сталося з\~вини власника\~квартири [ADDRESS] \~ [PERSON] .\~Згідно Інформації\~з Державного\~реєстру речових\~прав на\~нерухоме майно…\~квартира [ADDRESS] дійсно\~належить [PERSON] \~на підставі:\~21/100\~частка -\~договору купівлі-продажу\~частини квартири,\~серія та\~номер 6328\~від 07.10.2003,\~видавник приватний\~нотаріус ХМНО\~Тимченко Т.В.;\~60/100\~часток -\~договору купівлі-продажу\~частини квартири,\~серія та\~номер 6132\~від 29.09.2003,\~видавник приватний\~нотаріус ХМНО\~Тимченко Т.В.;\~19/100\~частка -\~договору купівлі-продажу\~частини квартири,\~серія та\~номер 6073\~від 25.09.2003,\~видавник приватний\~нотаріус ХМНО\~Тимченко Т.В.\~З метою\~визначення розміру\~шкоди та\~вартості ремонтних\~робіт Позивачі\~звернулись до\~спеціалістів -\~незалежних оцінювачів,\~якими був\~визначений розмір\~нанесених матеріальних\~збитків.\~Суб`єктом оціночної\~діяльності,\~фізичною-особою\~підприємцем [PERSON] \~визначено вартість\~збитків,\~спричинених в\~результаті залиття\~опорядженню квартири\~ сума\~складає 184955\~грн.\~Вартість робіт\~з проведення\~незалежної оцінки\~склала 5000\~грн. В зв`язку з чим позивачі були змушені звернутися до суду з позовом. Ухвалою судді від 16 липня 2024 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі та призначено справу в порядку загального позовного провадження. 05 серпня 2024 року від представника відповідача [PERSON] адвоката Тарасенко О.М. до суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому вона заперечує проти задоволення позовних вимог з посиланням, на те, що положеннями договору про надання правової допомоги від 01 лютого 2024 року, укладеному між позивачами та адвокатським бюро "Сергій Губський", останнє надає правову допомогу та представляє інтересі всіх позивачів (пункт 1.5.) під час розгляду справ в судах, для чого залучає адвоката Бєлову О.Є. Як зазначено в преамбулі договору про надання правової допомоги від 01 лютого 2024 року, він укладений між позивачами та адвокатським бюро "Сергій Губський" в особі директора Губського Сергія Михайловича. Водночас сам договір від імені адвокатського бюро та його директора підписано адвокатом Бєловою О.Є., по що вказано у реквізитах. Крім цього, договором встановлено, що адвокат Бєлова О.Є. є учасником бюро та залучається до виконання умов договору. Повноваження щодо підписання такого договору у адвоката відсутні. Отже в силу положень частини першої статті 215 ЦК України правочин - договір про надання правової допомоги від 01.02.2024 року є недійсним. Крім того посилалась на те, що надані позивачами документи не є документами, що підтверджують державну реєстрацію права власності, а є правовстановлювальними документами, на підставі яких проводиться державна реєстрація права власності на нерухоме майно. 08 серпня 2024 року від представників позивачів адвоката Бєлової О.Є. до суду надійшла відповідь на відзив, згідно якої згідно п. 5 ст. 14 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», стороною договору про надання правничої допомоги є адвокатське бюро., а за нормами ст. 6 того ж закону, адвокатське бюро може залучати до виконання укладених бюро договорів про надання правничої допомоги інших адвокатів на договірних засадах. Саме у відповідності до чинного законодавства і укладено Договір про надання правової допомоги між АБ «Сергій Губський» та позивачами по справі (п. 1.4. договору передбачає залучання до виконання умов договору адвоката Бєлову О.Є.). Також зазначила про те, що, на підписання договору про надання правової допомоги б/н від 01 лютого 2024 року АБ «Сергій Губський» позивачам по справі, наявна довіреність, що підтверджує повноваження адвоката Бєлової О.Є. на укладання з правом підпису цього договору. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги (ч.1 ст. 26 Закону «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» ). Отже, за нормою перелік є вичерпним, всі вказані документи наявні в матеріалах справи. Таким чином, правомірность подання позовної заяви представником позивачів адвокатом Бєловою О.Є. та повноваження авдвоката підтверджено повністью. Крім того, зазначила, що державна реєстрація речових прав на нерухоме майно - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. З 1 січня 2013 року запрацював Державний реєстр речових прав на нерухоме майно, в якому реєструються всі речові права на нерухомість. Право власності на нерухоме майно, що виникло до 1 січня 2013 року визнається дійсним, якщо реєстрація такого права була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент його виникнення. Тобто, право власності, зареєстроване до 1 січня 2013 року, залишається дійсним. До 2013 року реєстрація права власності на квартири, житлові будинки, нежитлові приміщення та інше нерухоме майно, проводилася Бюро технічної інвентаризації (надалі БТІ), із виданням про це документів (Витягів) або проставленням відповідних штампів (відміток) на самому документі. Така реєстрація проводилася БТІ в Реєстрі прав власності на нерухоме майно (в якому реєструвалися виключно квартири, будинки, приміщення). Тобто, якщо право власності на нерухомість виникло до 2013 року, необхідно мати правовстановлюючий документ, який містить штамп БТІ або відмітку БТІ, чи до нього є Витяг з реєстру БТІ, тоді документи вважаються належним чином оформлені, а право власності зареєстрованим до 2013 року в старому Реєстрі прав власності на нерухоме майно, і, відповідно, держава визнає право власності на таке майно. Отже, в Свідоцтві на право власності від 23 лютого 1996 року, реєстраційний номер 1- 96-68506, на другій сторінці зазначено: «Приміщення у квартирі спільного заселення [ADDRESS] зареєстрована у міському бюро технічної інвентаризації на праві спільної (сумісної) власності на підставі свідоцтва про право власності за [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] 76/100 частин комунальної квартири. та записано у реєстрову книгу за № П-1-13884 27.02.1996». Підписано начальником БТІ та інженером, скріплено печаткою БТІ. Тобто, право власності зареєстровано та визнано державою. Аналогічно із Свідоцтвом на право власності від 22 грудня 1994 року, що підтверджує право власності [PERSON] на 24/100 частини квартири. Звертаємо також увагу, що не існує норми права, що зобов`язує власника вносити інформацію щодо своєї власності в Державний реєстр речових прав на нерухоме майно, якщо правочин із майном не проводиться. Але з власної волі це зробив один із співвласників, [PERSON] , про що надаємо Інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Крім того, представником відповідача не надано жодних доказів, що на теперішній час позивачі не є власниками вказаного майна. Отже, подання позовної заяви позивачами як власниками квартири [ADDRESS] , до відповідача [PERSON] повністю правомірне. 13 серпня 2024 року від представника відповідача [PERSON] адвоката Тарасенко О.М. до суду надійшли заперечення на відповідь на відзив, згідно якого стороною договору про надання правничої допомоги є адвокатське бюро (частина п`ята). Уповноваженою особою юридичної особи АДВОКАТСЬКЕ БЮРО "СЕРГІЙ ГУБСЬКИЙ" є директор Губський Сергій Михайлович. Повноваження на підписання договорів про надання правничої допомоги від імені юридичної особи - АДВОКАТСЬКЕ БЮРО "СЕРГІЙ ГУБСЬКИЙ" у адвоката Белової О.Є. відсутні. Отже договір від 01.02.2024 року, підписаний від імені адвокатського бюро неуповноваженою особою з позивачами, в силу положень статті 215 ЦК України є недійсним та не спричиняє правових наслідків. До заперечень на відзив додано витяг з Державного реєстру речових прав, згідно якого 07 червня 2023 року зареєстровано право сумісної власності на 76/100 частини квартири [ADDRESS] за [PERSON] та ще чотирьох осіб. Таким чином вказаний документ підтверджує позицію відповідача щодо необхідності реєстрації права власності відповідно до вимог законодавства. Водночас свідчить про відсутність державної реєстрації права власності на 24/100 вказаної квартири та відповідно відсутність правомірності пред`явлення позовних вимог до [PERSON] зі сторони [PERSON] , що діє в інтересах недієздатного [PERSON] . Крім цього, поданий документ ставить під сумнів отриманий звіт про незалежну оцінку ринкової вартості прямих збитків, спричинених квартирі, оскільки вказує на відсутність у [PERSON] права власності на всю квартиру, про що вказано в цьому звіті, та свідчить про незаконність дій (навіть можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення) оцінювача ФОП [PERSON] , яка зробила свій звіт на підставі незаконних документів. Так в звіті є посилання на технічний паспорт БТІ на вказану квартиру, водночас цей документ фактично виданий ФОП [PERSON] . Цікаво, з яких часів Бюро технічної інвернеризації в місті Харкові називається ФОПом, що зареєстрований з місцем діяльності в м. Дніпро? Ба більше, яким чином вказаний суб`єкт підприємницької діяльності видав 19 травня 2024 року технічний паспорт на квартиру [ADDRESS] , зазначивши право власності на неї як єдиного власника у [PERSON] , при тому, що 07 червня 2023 року до Державного реєстру речових прав внесено запис про реєстрацію права власності п`ятьох осіб на 76/100 часток цієї квартири. Акт обстеження від 27.06.2023 року не відповідає вимогам законодавства, відповідно не є допустимим доказом. Згідно п. 1.3. розділу 1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (далі Інструкція) відповідно до чинного законодавства за дорученням, зокрема, осіб, які самостійно захищають свої інтереси, та їх представників, виконуються експертні дослідження, що потребують спеціальних знань та використання методів криміналістики і судової експертизи. Результати експертних досліджень викладаються в письмових висновках експертних досліджень згідно з чинним законодавством України. Відповідно до абз 2 п. 1.8. розділу 1 Інструкції підставою для проведення експертного дослідження є письмова заява (лист) замовника (юридичної або фізичної особи) з обов`язковим зазначенням його реквізитів, з переліком питань, які підлягають розв`язанню, а також об`єктів, що надаються. Підпунктом 5.1. п. 5 розділу 2 Інструкції передбачено, що до основних завдань будівельно-технічної експертизи відноситься визначення вартості будівельних робіт, пов`язаних з переобладнанням, усуненням наслідків залиття, пожежі, стихійного лиха, механічного впливу тощо. Підпунктом 5.1.1. п. 5 розділу 2 Інструкції встановлено орієнтовний перелік вирішуваних питань будівельно-технічною експертизою, зокрема: 1. Які пошкодження об`єкта (будівлі, квартири, приміщення, оздоблення тощо) виникли внаслідок залиття, пожежі, стихійного лиха, механічного впливу, просідання ґрунту на підроблюваних територіях тощо? 2. Яка технічна причина пошкоджень та руйнувань об`єкта нерухомого майна (елементів, конструкцій, інженерних мереж тощо)? 3. Яка вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень унаслідок залиття, пожежі, стихійного лиха, механічного впливу, просідання ґрунту тощо? 4. Який розмір завданої матеріальної шкоди об`єкту (будівлі, квартирі, приміщенню, оздобленню тощо) унаслідок його залиття, пожежі, стихійного лиха, механічного впливу, просідання ґрунту тощо? У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок (ч. 5 ст. 106 Цивільного процесуального кодексу України). Враховуючи вказане, належним доказом спричинення шкоди є висновок експертного дослідження, проведений відповідною експертною установою або атестованим експертом. Такий доказ представником позивача не надано. 25 вересня 2024 року від представника відповідача [PERSON] адвоката Тарасенко О.М. до суду надійшли письмові пояснення, згідно яких адвокат зазначив, що з акту обстеження від 27.06.2023 р. вбачається: 1. «було проведено обстеження квартири [ADDRESS] ». Водночас відсутній детальний опис квартири, не зазначено який її фактичний стан, відсутні фото або відео фіксація. Жодне фото не зазначено як додаток до акту. В самому акті не зазначається, що проводилась фотофіксація. 2. «комісійним обстеженням встановлено, що у квартири [ADDRESS] присутнє руйнування цілісної балконної плити в квартирі». Водночас не вказано детальний опис руйнування, його об`єм, відсутні фото та відеофіксація. 3. встановлено, що руйнування цілісності балконної плити призводить до затікання по стінах квартири [ADDRESS] . Водночас на вказано по стінах ззовні чи по стінах внутрішньо. Затікання може відбуватись по стінах ззовні. Разом з цим із вказаного документу вбачається наступне: - винними у заливі є рясні атмосферні опади; - до руйнації балконної плити [PERSON] не має жодного відношення (оскільки це могло відбутись внаслідок ракетних обстрілів, що майже щодня відбуваються на території міста Харкова починаючи з лютого 2022 року), а на момент складення акту мешканець кватири (а не власник) № 23 був відсутній. Про власника квартири [PERSON] взагалі немає жодного слова. Також звертаю увагу, що згідно наданих документів квартира [ADDRESS] розташована на третьому поверсі, а балкони в цьому будинку розташовані один під одним. Тобто під балконом квартири [ADDRESS] розташований балкон квартири [ADDRESS] . Отже є незрозумілим яким чином відбувалось затікання з балкону квартири [ADDRESS] в саму квартиру, спричинивши руйнацію майже на 200 тисяч гривень, зокрема коридору, туалету, інших кімнат (як вбачається з наданих фото). З доданих фото до «Звіту по незалежну оцінку ринкової вартості прямих збитків, квартирі яка розташована за адресою [ADDRESS] » вбачається, що зовні в квартирі [ADDRESS] маються великі отвори, вікна мають щілини, що цілком закономірно призводить до затікання води та потрапляння вологи під час опадів. Отже до наявного стану квартири та спричиненого затікання в квартирі [ADDRESS] внаслідок рясних опадів [PERSON] не має жодного відношення. Наголошую, що акт обстеження від 27.06.2023 року не відповідає вищезазначеним вимогам, не містить прізвищ власників квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] , не вказує на форму власності, не містить характеру залиття, детального опису, висновку тощо, отже не є належним та достовірним доказом. Також зазначила, що для встановлення розміру матеріальної шкоди, завданої залиттям помешкання, а також причин такого залиття, необхідно звернутись до відповідної експертної установи або експерта з проханням провести будівельнотехнічне експертне дослідження за результатами якої вирішити вищенаведені запитання. Водночас як вбачається із назви Звіту була проведена незалежні оцінка ринкової вартості прямих збитків квартирі. Ринкова вартість прямих збитків визначалась із використанням витратного методу підходу. При цьому були використані такі нормативні акти: Постанова КМУ від 10 вересня 2003 р. N 1440 «Про затвердження Національного стандарту N 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", Постанова КМУ від 28 жовтня 2004 р. N 1442 «Про затвердження Національного стандарту N 2 "Оцінка нерухомого майна" та МІЖНАРОДНІ СТАНДАРТИ ОЦІНКИ (МСО 1-4). Щодо застосованих міжнародних стандартів вважаю за необхідне зазначити, що Міжнародні Стандарти Оцінки (МСО) базова настанова для оцінювачів всього світу при проведенні вартісної оцінки та важлива частина світової фінансової системи. Результати оцінок, проведених відповідно до МСО, є основоположними при прийнятті інвестиційних рішень, при складанні фінансової звітності, забезпеченні регуляторних вимог кредитування під заставу майна. Рада Міжнародних Стандартів Оцінки (IVSC) регулярно переглядає МСО і, за необхідності, оновлює та уточнює стандарти, виходячи з потреб вдосконалення загальновизнаних концепцій і принципів, які сприяють прозорості та послідовності в проведенні вартісної оцінки. Але як це все стосується «оцінки ринкової вартості прямих збитків, спричинених квартирі… з метою визначення розміру відшкодування» є незрозумілим. До вказаного зазначила, що в Постанові КМУ «Про затвердження Національного стандарту N 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав" (Національний стандарт, п.3)» від 10 вересня 2003 р. N 1440 використовується наступне визначення: «Ринкова вартість це така вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки за угодою, що укладається між покупцем і продавцем, після проведення необхідного маркетингу за умови, що кожна зі сторін діяла зі знанням справи, розсудливо та без примусу». Разом з цим об`єкти оцінки майно та майнові права, які підлягають оцінці. Об`єкти оцінки класифікують за різними ознаками, зокрема, об`єкти оцінки в матеріальній та нематеріальній формі, у формі цілісного майнового комплексу; -об`єкти оцінки у матеріальній формі нерухоме майно (нерухомість) та рухоме майно; -нерухоме майно (нерухомість) земельна ділянка без поліпшень або земельна ділянка з поліпшеннями, які з нею нерозривно пов`язані, будівлі, споруди, їх частини, а також інше майно, що згідно із законодавством належить до нерухомого майна; -рухоме майно матеріальні об`єкти, які можуть бути переміщеними без заподіяння їм шкоди. До рухомого майна належить майно у матеріальній формі, яке не є нерухомістю; -об`єкти оцінки у нематеріальній формі об`єкти оцінки, які не існують у матеріальній формі, але дають змогу отримувати певну економічну вигоду. До об`єктів у нематеріальній формі належать фінансові інтереси (частки (паї, акції), опціони, інші цінні папери та їх похідні, векселі, дебіторська і кредиторська заборгованість тощо), а також інші майнові права. Водночас прямі збитки - це поточна вартість витрат на відтворення, заміщення або відшкодування ринкової вартості об`єкта оцінки без урахування неотриманих майбутніх вигод. (Постанова КМУ). Виходячи із вказаних нормативних актів, прямі збитки є складовою ринкової вартості об`єкта оцінки, в даному випадку квартири [ADDRESS] . Також зазначає, що документами, на підставі яких зроблено Звіт є : - Свідоцтво на право власності на житло від 23.02.1996 р. № 1-96-68506, - Техпаспорт БТІ від 23.01.1996р. Водночас до звіту долучено технічний паспорт квартири, що виготовлений не БТІ, а ФОП [PERSON] станом на 19 травня 2024 року. Крім цього, у звіті зазначено, що власником квартири є одна особа - [PERSON] , але із свідоцтва про право власності вбачається, що квартира є об`єктом спільної сумісної власності. Долучені як додатки до Звіту акти обстеження, що відбувались у 2009 та 2020 роках, взагалі в ньому не описані. А акт від 2020 року не підписаний членами комісії. Крім того, за даними Звіту, оцінка відбувалась станом на 27 червня 2023 року, хоча сам Звіт датований 27 травня 2024 року. Як раніше зазначалось, акт обстеження КП «Жілкомсервіс» від 27 червня 2023 року не містить жодного опису характеру залиття, детального опису необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість тощо. Водночас на 13 сторінці Звіту стверджувально вказується, що згідно «Акту обстеження квартири фахівцями КП «Жилкомсервіс» дільниці № 6 квартира [ADDRESS] постраждала внаслідок затоплення, причиною якого, у свою чергу, стало витік великої кількості води з квартири [ADDRESS] , розташованої поверхом вище (а не рясні опади?). Ба більше, надалі зазначається, що в результаті огляду пошкоджень майна (якого майна? Квартири?) було виявлено (мабудь 27 травня 2024 року?) наслідки підтоплена квартира станом на 27 червня 2023 року, які зазначені в таблиці № 3. При цьому таблиця № 3 детально описує характер ушкоджень. Тобто, 27 травня 2024 року оцінювач встановив факт підтоплення, що відбувся 27 червня 2023 року, детально описав характер ушкоджень (хоча до цього часу ніхто це не робив) та використовуючи витратний (методологічний) підхід та два непрямі методи: метод ефективного віку та метод експертного дослідження загального стану майна за даними відповідної шкали (НЕ ВИХОДЯЧИ НА МІСЦЕ, НЕ ОГЛЯДАЮЧИ КВАРТИРИ), визначив ринкову вартість прямих збитків та розмір відшкодування 184955,00 гривень? При всьому оцінювач звільнив себе від будь-якої відповідальності (сторінка 5 Звіту), а термін дії Звіту взагалі визначено 6 місяців з дати закінчення робіт по оцінці, тобто до 27 листопада 2024 року. 05 листопада 2024 року від представників позивачів адвоката Бєлової О.Є. до суду надійшли додаткові пояснення, в яких зазначила, що згідно Національного стандарту № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав" (постанова Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 № 1440), «неякісна (недостовірна) оцінка - оцінка, проведена з порушенням принципів, методичних підходів, методів, оціночних процедур та (або) на основі необґрунтованих припущень, що доводиться шляхом рецензування». «Рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) полягає в їх критичному розгляді та наданні висновків щодо їх повноти, правильності виконання та відповідності застосованих процедур оцінки майна вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, в порядку, визначеному цим Законом та нормативно-правовими актами з оцінки майна». Ст. 13 закону «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» визначає коло осіб, які мають право бути рецензентами: «Рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) може виконувати оцінювач, який має не менш ніж дворічний досвід практичної діяльності з оцінки майна, експертні ради, що спеціально створені саморегулівними організаціями оцінювачів з метою контролю за якістю оцінки майна, яка проводиться оцінювачами - членами саморегулівної організації, оцінювачі, які мають не менш ніж дворічний досвід практичної діяльності з оцінки майна та працюють у Фонді державного майна України, а також інших органах.» З матеріалів справи наочно бачимо, що адвокатом Тарасенко О.М. не надано відомостей, що підтверджують її кваліфікацію, достатню для виконування рецензування звітів. Отже, Тарасенко О.М. не може робити висновки про відповідність звітів про оцінку майна вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна та про можливість їх використання з відповідною метою, у тому числі про достовірність оцінки майна. Таким чином, висновки щодо Звіту, наданого відповідачами, є лише її особистою думкою, і не можуть бути прийняті судом в якості належних доказів. Ухвалою суду від 05 листопада 2024 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду. 02 грудня 2024 року від представників позивачів адвоката Бєлової О.Є. до суду надійшли додаткові пояснення, в яких зазначила, що пунктом 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житловокомунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 (далі Правила № 76), встановлено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого наведена у додатку № 4 до вказаних Правил № 76. Але, акти по формі, відображеної у додатку № 4 Правил № 76, складають лише у випадку залиття квартир та аварій, що трапились на системах центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання). Враховуючи той факт, що залиття квартири [ADDRESS] , сталося з причин руйнації цілісності балконної плити квартири [ADDRESS] , яка розташована вище над квартирою [ADDRESS] , в таких випадках вимоги додатку № 4 Правил № 76 не поширюються на складання актів обстеження, де затоплення квартир не пов`язані з аваріями, що трапились на внутрішньобудинкових системах централізованого опалення, гарячого та холодного водопостачання. Тобто, складений представниками дільниці № 6 КП «Житлокомсервіс» Акт обстеження від 27.06.2023 лише підтверджує факт залиття квартири [ADDRESS] внаслідок руйнації балконної плити квартири [ADDRESS] , яка розташована вище над квартирою [ADDRESS] . Відповідно до листа Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житловокомунального господарства України від 09.04.2014 № 8/10-595-14, в якому зазначено, що згідно з п. 6.1 Положення про порядок передачі квартири (будинків), жилих приміщень у гуртожитках у власність громадян, затвердженого наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України 16.12.2009 № 396, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 29.01.2010 за № 109/17404, загальна площа квартири (будинку), що передається у власність, визначається як сума площ жилих та підсобних приміщень квартири, веранд, вбудованих шаф, а також площ лоджій, балконів і терас, які враховуються з використанням коефіцієнтів. Відповідно до ч. 1 ст. 322 Цивільного кодексу України - власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Додатково повідомляємо, що відповідно до ч. 2 ст. 7 Закону України «Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку»: «кожний співвласник несе зобов`язання щодо належного утримання, експлуатації, реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку пропорційно до його частки співвласника». Відповідно до п.2 ст. 382 Цивільного кодексу України «усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав». Також ст. 151 Житлового кодексу України встановлено, що громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Пунктом 1 статті 10 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» встановлено, що утримання приватизованих квартир (будинків), житлових приміщень у гуртожитках здійснюється за рахунок коштів їх власників згідно з п. 7 Правил користування приміщеннями жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Кабінетом Міністрів України від 08.10.1992 року № 572, незалежно від форм власності на них. Отже, складений представниками дільниці № 6 КП «Житлокомсервіс» Акт обстеження від 27.06.2023 відповідає нормам чинного законодавства , і може бути прийнятий судом в якості належного доказу. 10 січня 2025 року від представника відповідача [PERSON] адвоката Тарасенко О.М. до суду надійшли додаткові пояснення, згідно яких зазначила, що 02.12.2024 року представник позивача надає додаткові пояснення та відповідь КП "Жилкомсервіс" від 07.11.2024 року №1/906/2/07-05 на адвокатський запит, в яких зазначається про таке: "... акти по формі, відображеної у додатку № 4 Правил № 76, складають лише у випадку залиття квартир та аварій, що трапились на системах центрального опалення,гарячого водопостачання (або холодного водопостачання). Враховуючи той факт, що залиття квартири [ADDRESS] , сталося з причин руйнації цілісності балконної плити квартири [ADDRESS] , яка розташована вище над квартирою [ADDRESS] , в таких випадках вимоги додатку № 4 Правил № 76 не поширюються на складання актів обстеження, де затоплення квартир не пов`язані з аваріями, що трапились на внутрішньобудинкових системах централізованого опалення, гарячого та холодного водопостачання... Тобто, складений представниками дільниці № 6 КП «Житлокомсервіс» Акт обстеження від 27.06.2023 лише підтверджує факт залиття квартири [ADDRESS] внаслідок руйнації балконної плити квартири [ADDRESS] , яка розташована вище над квартирою [ADDRESS] ." Найскладніше - це спростовувати неправдиві відомості. Водночас красномовним спростуванням цього є фотографії квартир відповідача та позивачів. Так, згідно фотознімків, що додаються, квартира позивачів знаходиться на третьому поверсі чотириповерхового будинку [ADDRESS] . Квартира відповідача [PERSON] знаходиться на останньому поверсі цього будинку. У вказаних квартирах відкриті балкони. Не має жодних "порушень" балконної плити. Ба більше, там взагалі відсутня будь-яка "плита", а балкони мають однаковий вигляд, як у квартирах сторін по справі, так і в сусідніх квартирах. Слід зазначити, що конструктивно в цих квартирах не передбачено скління балконів, отже вікна квартир та балконні рами є тим бар`єром, що не дає опадам попадати в саму квартиру. Навіть при руйнуванні балкону, балконні рами повинні утримувати вологу та опади ззовні. Водночас на фотографіях видно, що у позивачів відсутнє скління балконної рами, вікна балкону заткнуті плівкою та фанерою. На фотографії будинку [ADDRESS] , що була зроблена до 24.02.2022 року (взята із мережі інтернет), чітко видно який вигляд мали балкони. Такий самий вигляд вони мають і натепер. Це видно із інших фото, що зроблені під час розгляду справи в суді, зокрема фото з інтернету. Як зазначив представник позивача у поданому позові та додаткових поясненнях до нього, відповідно до ч. 1 ст. 322 Цивільного кодексу України - власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч. 2 ст. 7 Закону України «Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку»: «кожний співвласник несе зобов`язання щодо належного утримання, експлуатації, реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку пропорційно до його частки співвласника». Також ст. 151 Житлового кодексу України встановлено, що громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Пунктом 1 статті 10 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» встановлено, що утримання приватизованих квартир (будинків), житлових приміщень у гуртожитках здійснюється за рахунок коштів їх власників згідно з п. 7 Правил користування приміщеннями жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Кабінетом Міністрів України від 08.10.1992 року № 572, незалежно від форм власності на них. Зважаючи на вказане, постає питання, чому позивачі як власники кватири з 1994 року не робили в належній їм квартирі ремонт, тобто близько 30 років, про що зазначається на 12 сторінці Звіту про оцінку збитків, та не виконували вимоги законодавства, на яке посилаються як на законодавче підґрунтя своїх позовних вимог? Яким чином порушення "балконної плити" (якої ніколи не було) спричинило залиття квартири та майже на 200000,00 грн? Можливо позивачі бажають зробити ремонт в квартирі за чужий рахунок? Єдиною відповіддю на поставлені питання є те, що позовні вимоги є абсурдними та не підлягають задоволенню. Представник позивачів в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Крім того, звернула увагу суду, що у позовні заяві нею допущено описку в даті акту щодо залиття, та правильною датою просить вважати 27 червня 2023 року. Представник відповідача в судовому засіданні просила відмовити у задоволенні позовних вимоги у повному обсязі. Суд, дослідивши матеріали справи, доводи сторін вважає що позовні вимоги задоволенню не підлягають, виходячи з наступного. Так, судом встановлено, що згідно довідки про наявність або відсутність інформації про зареєстровані права на об?єкт нерухомого майна №1156466 КП «Харківське МБТІ» ХМР станом на 31.12.2012 право власності на квартиру [ADDRESS] , зареєстровано на праві приватної власності у розмірі 24/100 часток за [PERSON] , на підставі свідоцтва про право власності на житло, видане 22.12.1994 Харківським міським центром приватизації державного житлового фонду, р.№ 1-94-45709-К1; на праві спільної сумісної власності у розмірі 76/100 часток за [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , на підставі свідоцтва про право власності на жило, видане 23.02.1996 Харківським міським центром приватизації державного житлового фонду, р. № 1-96-68506. Рішенням Дзержинського районного суду м.Харкова від 03 вересня 2010 року [PERSON] , [INFO] визнано недієздатним та призначено опікуном [PERSON] , [INFO] . Над квартирою\~ [ADDRESS] , власником якої є [PERSON] з 02.04.2019, що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №374573664 від 16.04.2024. Положеннями\~статті четвертої ЦПК України\~визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Як вбачається із змісту поданої до суду заяви, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в інтересах недієздатного [PERSON] звернулись до суду з позовом у зв`язку з завданням їм шкоди внаслідок залиття їх квартири. Так, 27 червня 2023 року членами комісії дільниці №6 КП «Жилкомсервіс» було складено акт обстеження, яким проведено обстеження кв. [ADDRESS] житловий будинок чотирьохповерховий, двопід?їзний, 1929 року побудови, покрівля шиферна, обладнаний системами холодного водопостачання, водовідведення, центрального опалення, електропостачання, газопостачання. Комісійним обстеженням встановлено, що у кв.. [ADDRESS] вищевказаного житлового будинку присутнє руйнування цілісності балконної плити, що призводить до затікання по стінах квартири [ADDRESS] під час рясних атмосферних опадів (танення снігу, зливи) Мешканець квартири [ADDRESS] вищевказаного житлового будинку за даною адресою відсутній. Зазначений вище акт був підписаний виключно представниками комісії, зокрема начальником ділянки №6 КП «Жилкомсервіс» Винник В.К., майстром дільниці №6 КП «Жилкомсервіс» Зозуля В.В., майстром дільниці №6 КП «Жилкомсервіс» Шляхова І.В. Підписів позивачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в інтересах недієздатного [PERSON] та відповідача [PERSON] в акті відсутній, а так само відсутній запис про те, що останні відмовились від його підписання. Відповідно до частин першої та другої\~статті 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Згідно з частинами першою та другою\~статті 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Аналізуючи наведені правові норми, суд зауважує, що [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в інтересах недієздатного [PERSON] , як особи, яким було завдано збитків, мають право на їх відшкодування. Проте, таке відшкодування здійснюється лише особою, винними діями якої було завдано шкоду. Таким чином, з урахуванням вимог\~ст.77 ЦПК України, до предмету доказування у справі належить встановлення факту неправомірних дій [PERSON] , якими було завдано майнових збитків позивачу. Як встановлено судом, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в інтересах недієздатного [PERSON] , звертаючись до суду з позовом посилались на те, що протягом тривалого часу їх квартиру заливає внаслідок руйнування конструкції балкону, власника квартири [ADDRESS] . Відповідач позов не визнав та його представник вказував на те, що його вини у затопленні квартири позивачів не має. Відповідно до\~статті 317 ЦК України\~власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном, на зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. За змістом з ч.3\~ст.156 Житлового кодексу України\~власник квартири та члени його сім`ї повинні дбайливо ставитися до жилого будинку (квартири). Згідно\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів, показаннями свідків (стаття 76 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин, які входять до предмета доказування у справі. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). Форма акту визначена у додатку №4 до Правил. Зокрема, визначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт обов`язково затверджується начальником житлово-експлуатаційної організації та скріплюється підписами потерпілої та винної сторони. Згідно до роз`яснення, наданого Міністерством з питань житлово-комунального господарства України у Листі від 29.12.2009 р. №12/20-11-1975, відповідно до якого вказується, що п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій затверджених\~Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76\~у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт. Додатком 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій встановлено форму згаданого акта. Тобто факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення, представника (власника) будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб як від потерпілої, так і від винної сторін є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря, квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність: у такому випадку в акті має бути зазначено що згадані особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших\~\~причин. Окрім забезпечення присутності осіб, визначених у зазначених Правилах, зацікавленим особам слід домогтися належного оформлення акта (оскільки нерідко представники ОСББ, житлово-експлуатуючих організацій та інші особи, що входять до складу комісій не мають юридичної освіти, в силу чого складають акти про залиття, не вказуючи необхідної інформації). Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій визначено, що з актом про залиття повинні бути ознайомлені мешканці відповідних квартир шляхом його підписання, що дає змогу майбутньому відповідачу включити до акту свої пояснення. Окрім цього, в актах повинна бути вказана чітка причина залиття, як того вимагає Додаток 4 до п. 2.3.6 зазначених Правил: «чітко зазначити причини». Проста фіксація замокання стін та стелі не буде розцінена судом як належний доказ того, що залиття сталося з вини Відповідача. Аналогічна позиціїя викладена у Постанові Верховного Суду України: у справі № 6-2125цс16 від 23.07.2017 року, в який було зазначено, що позивачі не надали комісійного акта, складеного за участю представників обслуговуючої організації, яким би було зафіксовано сам факт затоплення, а також причини затоплення та завдані пошкодження, а суди попередніх інстанцій, установивши факт залиття квартири, не з`ясували причини залиття квартири позивачів та не установили особу, відповідальну за завдану шкоду. Проте, вказаним вимогам акт обстеження дільниці №6 КП «Жилкомсервіс» від 27 червня 2023 року не відповідає, оскільки його було складено у відсутності зацікавлених осіб: зі сторони потерпілої сторони, та з боку винної сторони, не зазначено характер залиття та не зазначена завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість). Відповідач не погоджується із зазначеним актом з мотивів його складення у його відсутності, у зв`язку з не зазначенням характеру залиття, не зазначенням завданої матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість). З урахуванням зазначеного, суд визнає акт обстеження дільниці №6 КП «Жилкомсервіс» від 27 червня 2023 року недопустимим доказом у справі та відхиляє його. Судом враховується правова позиція, викладена у Постановах ВС від 21.02.2018 в справі №2-1974/11, згідно до якої зазначено,\~що акт, який не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди. У постанові від 10.05.2018 року в справі №465/2120/14-ц суд касаційної інстанції також наголосив, що зважаючи на викладене, суди не звернули увагу на невідповідність акта обстеження від 6 лютого 2014 року зазначеним Правилам, оскільки він не містить відомостей щодо характеру залиття, не зазначено осіб, які допустили таке залиття, а також інші потрібні відомості, які слід зазначити під час складання такого виду документа. Також на підтвердження заявлених позовних вимог [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в інтересах недієздатного [PERSON] було надано суду, складений на замовлення [PERSON] , звіт суб`єкта оціночної діяльності ФОП [PERSON] про незалежну оцінку ринкової вартості прямих збитків, спричинених квартирі, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , з метою визначення розміру відшкодування, згідно якого ринкова вартість прямих збитків, спричинених квартирі, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , розрахованих з метою визначення суми відшкодування із використанням витратного методичного підходу, складає (з округленням до цілих) 184955 грн. З дослідженого судом звіту вбачається, що суб`єктом оціночної діяльності було визначено шкоду за наданими документами: свідоцтво про право власності, технічний паспорт БТІ, акт обстеження квартири фахівцями КП «Жилкомсервіс» дільниці № 6, дата оцінки станом на 27 червня 2023 року який зазначив у коментарі: усі обсяги робіт розраховані на підставі акту обстеження стану квартири [ADDRESS] від 21.12.2009, 18.06.2020 та 27.06.2023, технічний паспорт БТІ відповідає Акту, фізичний знос прийнятий за даними замовника Ринкова вартість ремонтно-будівельних робіт з відновлення обробки у квартирі [ADDRESS] , з урахуванням накопиченого раніше фізичного зносу (-31%) складає 184955 гривень. Як вбачається з доданого до звіту технічного паспорту, який виготовлений ФОП [PERSON] , а не БТІ як зазначалось у звіті, квартира [ADDRESS] , житловою площею 89.1 кв.м., загальною площею 130.1 кв.м., складається з 5 житлових кімнат, ванної кімнати, вбиральні, кухні, 2-х коридорів та 1-го балкону, виходить на обидві сторони будинку. Крім того, згідно з долученої до звіту фототаблиці пошкоджень кв. [ADDRESS] , вбачається що оцінювачем прийняті до уваги пошкодження багатьох кімнат, та навіть ванної кімнати, вбиральні та коридорів які не є суміжні з балконом. Зазначений звіт визнано судом таким, що викликає обґрунтовані сумніви, у зв`язку з тим, що як вбачається з акту обстеження від 27 червня 2023 року, під час обстеження у квартирі [ADDRESS] присутнє руйнування цілісності балконної плити, разом з тим не виявлено та не зазначено пошкодження квартири [ADDRESS] . Також, як вбачається з фототаблиці пошкоджень кв. [ADDRESS] , яка є додатком до звіту, вбачається що оцінювачем прийняті до уваги пошкодження багатьох кімнат, та навіть ванної кімнати, вбиральні та коридорів які не є суміжні з балконом, на якому комісією КП «Жилкомсервіс» 27 червня 2023 року зафіксовано руйнування. Крім того, як вбачається зі звіту суб`єкта оціночної діяльності ФОП [PERSON] ним враховано три акти обстеження стану квартири [ADDRESS] від 21.12.2009, 18.06.2020 та 27.06.2023, разом з тим позовні вимоги гуртуються лише на акті від 27.06.2023 та відповідач [PERSON] став власником квартири [ADDRESS] вищевказаного будинку лише 02.04.2019. Враховуючи вищевикладене, звіт суб`єкта оціночної діяльності ФОП [PERSON] про незалежну оцінку ринкової вартості прямих збитків, спричинених квартирі від 27.04.2024, судом також визнано неналежним доказом, щодо матеріальних збитків внаслідок залиття квартири. При вирішенні даного спору суд керується роз`ясненнями, наданими у\~постанові Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних\~\~справ про відшкодування шкоди», відповідно до яких розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є\~\~вина зазначеної особи. Тому, враховуючи те, що позивачами не надано належних та допустимих доказів того, що залиття відбулось саме з вини відповідача [PERSON] та розміру завданої їм в наслідок залиття шкоди на відновлювальний ремонт, суд приходить до висновку, що позивачем належними та допустимими доказами у справі не доведено факту вчинення неправомірних дій відповідачем [PERSON] щодо залиття квартири [ADDRESS] . Враховуючи вище викладене, а також

Outcome: dismissed