Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-25 00:00:00

Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог. Позивач [PERSON] , в інтересах якого діє адвокат Герегова Наталія Іванівна,\~звернулась до\~суду з\~позовом до Недобоївської\~сільської ради\~Дністровського району про визначення додаткового строку для подання заяви на прийняття спадщини за заповітом. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що після смерті [PERSON] , який помер [INFO] відкрилась спадщина у вигляді земельної ділянки (паю) площею 0,67 га, яка належала останньому на праві приватної власності згідно державного акту серії ЧВ №068135. Вказує, що [PERSON] був односельчанином [PERSON] , а тому вона часто допомагала в побутових та соціальних питаннях. Оскільки [PERSON] самостійно не міг обробляти свою земельну ділянку (пай), ще за життя він передав дану земельну ділянку у користування [PERSON] , таким чином позивачка з 2011 року користується вказаним земельним паєм та оплачує земельний податок. Зазначає, що [PERSON] обіцяв позивачці скласти на неї заповіт, однак так і не повідомив їй чи дійсно його написав. У 2016 році [PERSON] переїхала жити до м. Чернівці, а в березні 2024 року виїхала закордон та повернулась додому 27 червня 2024 року. В свою чергу, [PERSON] 04 січня 2021 року теж вибув з місця проживання та переїхав жити до геріатричного пансіонату, який знаходиться в [ADDRESS] . Оскільки поховання [PERSON] здійснювалось на території пансіонату, про його смерть не було нікому відомо. Позивачка про смерть [PERSON] дізналась лише у грудні 2024 року, після чого одразу звернулась до Шировецького старостинського округу, де їй було видано довідку про те, що [PERSON] проживав у селі до 04.01.2021 року, а також усно повідомлено, що ним було складено заповіт ще 22.07.2011 року та видано копію заповіту. У січні 2024 року [PERSON] звернулась приватного нотаріуса Дністровського районного нотаріального округу Чернівецької області Масловської Ірини Юріївни із заявою про прийняття спадщини за заповітом, однак їй було відмовлено у оформлені спадщини у зв`язку із пропуском строку пропуску її прийняття. Таким чином, враховуючи що [PERSON] не знала про наявність заповіту [PERSON] на її ім`я та з метою недопущення порушення її права на спадщину, просить суд визначити [PERSON] додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після померлого [INFO] [PERSON] терміном у три місяці. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі. Ухвалою Хотинського районного суду від 06 березня 2025 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, проведення підготовчого засідання призначено на 26 березня 2025 року на 10:00 год. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, 14.03.2025 року на адресу суду від її представника адвоката Грегової Н.І. надійшла заява, в якій просить суд слухати справу без участі позивача та її представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує щодо винесення рішення на стадії підготовчого судового засідання. Представник відповідача Територіальної громади села Недобоївці в особі Недобоївської сільської ради Дністровського району Чернівецької області Паур М.Я., в судове засідання не з`явився, 13.03.2025 року на адресу суду надіслав заяву, в якій позовні вимоги визнають в повному обсязі, просять суд слухати справу без участі представника сільської ради. Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. На підставі викладеного, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності сторін по наявним в справі матеріалам. Фактичні обставини встановлені судом. Суд,\~вивчивши та\~дослідивши письмові\~докази,\~та заяви\~сторін,\~які наявні\~у матеріалах\~справи,\~всебічно перевіривши\~обставини,\~на яких\~вони ґрунтуються\~у відповідності\~з нормами\~матеріального права,\~що підлягають\~застосуванню до\~даних правовідносин,\~встановив наступні\~обставини та\~дійшов до\~наступних висновків. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно ч. 4 даної статті ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Як вбачається з довідки про реєстрацію місця проживання або місця перебування фізичної особи [PERSON] вибула з місця проживання в селі Ширівці в місто Чернівці (а.с. 7). Копією закордонного паспорта підтверджується, що [PERSON] , [INFO] виїхала закордон 30.03.2024 року та повернулась 27.06.2024 року (а.с.8-9). Згідно копії заповіту від 22 липня 2011 року, посвідченого секретарем виконавчого комітету Шировецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області Скрипкіною Л.Г., [PERSON] заповів [PERSON] 1978 року народження, що проживає в с. Ширівці Хотинського району Чернівецької області земельну ділянку (пай) площею 0,67 га, що розташована на території Шировецької сільської ради Хотинського районну Чернівецької області, яка призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва і належить йому на підставі Державного акта на право власності земельну ділянку (пай) серії ЧВ №068115 (а.с.10) Відповідно до копії Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЧВ №068115 [PERSON] , який проживає в с. Ширівці Хотинського району на підставі розпорядження №25-р Хотинської районної державної адміністрації від 26.01.2004 року належить земельна ділянка площею 0,67 га, яка розташована на території Шировецької сільської ради Хотинського районну Чернівецької області (а.с. 11). Як встановлено судом, [PERSON] , [INFO] , був знятий з місця реєстрації 04.01.2021 року в [ADDRESS] у зв`язку із вибуттям до нового місця проживання в [ADDRESS] , що підтверджується копією повідомлення про зняття з реєстрації місця проживання, виданого Чернівецькою міською радою 04.01.2021 року №20/01-18/1 (а.с.12). Згідно довідки, виданої виконкомом Недобоївської сільської ради №891 від 27.12.2024 року [PERSON] , [INFO] дійсно був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] до 04.01.2021 року (а.с. 13). Відповіддю старости Шировецького старостинського округу Боднарюк Г.І. від 17.01.2025 року №02 підтверджується, що [PERSON] , [INFO] , дійсно був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] до 04.01.2021 року, однак вибув до нового місця проживання спеціалізованої установи за адресою: [ADDRESS] . Про дату смерті та місце поховання [PERSON] Шировецькому старостинському округу невідомо, оскільки з січня 2021 року він на території округу не проживав. Земельна ділянка (пай) площею 0,67 га, власником якої відповідно до державного акта серії ЧВ №068115 був [PERSON] , [INFO] , була передана ним в безоплатне користування гр. [PERSON] і на яку ним за життя було складно заповіт. Земельний податок за вказану земельну ділянку за час користування сплачувала [PERSON] , що підтверджується записами в облікових книгах Шировецького старостинського округу Недобоївської сільської ради а.с. 14). Постановою приватного нотаріуса Дністровського районного нотаріального округу Чернівецької області Масловської І.Ю. №5/02-14/58/2025 від 09.01.2025 року було відмовлено спадкоємцю [PERSON] , [INFO] , у вчиненні нотаріальної дії після смерті [PERSON] у зв`язку із пропущенням строку для прийняття спадщини (а.с. 14-17). Застосовані норми права. Відповідно до ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ч. 1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За положеннями ст.ст.12,81 ЦПК України, кожна особа повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У статті 1233 ЦК України зазначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Згідно статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220,1222,1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. За загальним правилом, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які пов`язані, зокрема, з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку. Наведене узгоджується з правовими висновками, викладеними в постановах Верховного Суду у складі колегій суддів Касаційного цивільного суду від 10 квітня 2019 року у справі № 759/4122/16-ц (провадження № 61-18948св18), від 01 липня 2020 року у справі № 131/192/19 (провадження № 61-22639св19), від 19 травня 2021 року у справі № 175/2328/19 (провадження № 61-10632св20). Верховний Суд України у своїх висновках неодноразово зазначав, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку на прийняття спадщини. Верховний Суд у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18) зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Отже, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Верховний Суд погодився з висновком суду апеляційної інстанції про поважність причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, оскільки позивач був необізнаний про наявність заповіту, складеного на його користь, спадкова справа після смерті спадкодавця не заводилася, й відповідно не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом. \~ Мотиви та висновки суду. Звертаючись до суду з позовом, [PERSON] як на підставу своїх порушених прав, зазначає, що строк для подання заяви про прийняття нею спадщини пропущений з поважної причини, так як вона не була обізнана про наявність заповіту, складеного на її ім`я, а тому не звернулась до нотаріуса з відповідною заявою у встановлений законом строк. Суд приймає до уваги, що [PERSON] пропустила строк для прийняття спадщини у зв`язку необізнаністю про наявність заповіту, та судом приймається це як поважна причина пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Суд дійшов висновку про наявність у позивача об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , оскільки вона не проживала з останнім, про існування заповіту дізналась вже після спливу шестимісячного строку, встановленого для подання заяви про прийняття спадщини. Крім того, у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Про свободу заповіту, як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано також у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року у справі N 642/2539/18-ц, від 28 травня 2021 року у справі N 688/106/20, від 17.12.21 р. у справі № 315/368/19. Визначення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є оціночним поняттям та оцінюється судом в залежності від конкретних обставин справи. Суд враховує пояснення позивача про те, що про наявність заповіту їй стало відомо після закінчення шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Будь-яких доказів того, що позивачка була обізнана про наявність заповіту, матеріали справи не містять. Таким чином, дослідивши отримані докази, та оцінивши їх в сукупності, надані в силу положень\~ст.81 ЦПК України, суд приходить до висновку, що зазначені позивачем обставини пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини є поважними, враховуючи що нічиї права та інтереси не порушуються, інших спадкоємців, які б претендували на спадкове майно немає, а тому позов підлягає задоволенню і позивачу необхідно визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. За встановленого, суд вважає зазначені та підтверджені причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними та вважає необхідним надати позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини тривалістю у два місяці. Розподіл судових витрат. Судові витрати з відповідача не стягуються та покладаються на позивача, оскільки відповідач не вчиняв протиправних дій, що стали підставою позову. На підставі викладеного,

Outcome: approved