Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-24 00:00:00

Представник [PERSON] - адвокат Дяченко В.В., звернувся до суду з позовом, в якому просить ухвалити рішення, яким встановити додатковий строк на спадкування майна терміном у один місяць за законом після смерті його матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] .Після смерті матері відкрилася спадщина на все її майно, яке належало останій на день її смерті - земельна ділянка, площею 0,1550 га, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] (кадастровий номер земельної ділянки: 322148201:01:027:0004). 24.02.2022 року розпочалося повномасштабне вторгнення російських військ на територію України. Через деякий час позивач разом зі своєю дружиною [PERSON] та двома дочками [PERSON] , [PERSON] , рятуючи власні життя, вирушили у евакуацію до Чернівецької області. А також перебуваючи в евакуації, позивач неодноразово звертався до місцевої лікарні за медичною допомогою та в силу похилого віку та наявності ряду хронічних захворювань, перебував у вкрай незадовільному стані. Поряд з цим, [PERSON] звернувся за консультацією до юриста у с. Дорошівці Чернівецької області, останній запевнив його, що до закінчення правового режиму воєнного стану діє мораторій на прийняття спадщини і що строки на її прийняття, він у жодному випадку не пропустить. Таким чином, в силу існування загрози для життя, яка виникла в результаті повномасштабного вторгнення, а також, внаслідок відсутності коштів та фізичної можливості (через незадовільний стан здоров`я) прибути до м. Києва, позивач не зміг своєчасно звернутися із заявою про прийняття спадщини. 27.06.2023 року приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Похитайло О.О. було внесено відповідний реєстраційний запис. Вказаним нотаріусом було відмовлено у відкриті спадкової справи внаслідок пропуску строку на прийняття спадщини. Позивач вважає, що пропустив строк на прийняття спадщини з поважних причин, адже був змушений евакуюватися до західної України, рятуючи життя членам своєї родини, тощо. Враховуючи вищевказані обставини, [PERSON] змушений звернутися до суду з вирішенням питання поновлення строку на спадкування. Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 16.01.2024 року позовну заяву було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів (а.с. 26-27). 26.02.2024 року до суду від представника позивача надійшла заява із усуненням недоліків із новою редакцією позовної заяви (а.с. 29-39). Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 27.02.2024 року відкрито провадження у цивільній справі за правилами загального позовного провадження (а.с. 41). Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 04.06.2024 року було витребувано з Першої Васильківської державної нотаріальної контори належним чином завірені матеріали спадкової справи заведеної після смерті [INFO] [PERSON] (а.с.68-69). Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 28.08.2024 року було витребувано у Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу - Похитайло Ольги Октавіанівни, належним чином завірені матеріали спадкової справи заведеної після смерті [INFO] [PERSON] (а.с. 86-88). 03.10.2024 року до суду від Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу - Похитайло О.О., надійшла копія спадкової справи №19/2023 заведеної після смерті [INFO] [PERSON] (а.с. 99-117). Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 15.10.2024 року залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - [PERSON] (а.с.126-127). Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 28.11.2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено цивільну справу до судового розгляду (а.с. 148-149). Сторони в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Представник [PERSON] - [PERSON] , направляв до суду клопотання про розгляд справи у їх відсутності та задоволення позовних вимог (а.с. 80-82, 90, 95). Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлялися належним чином, заяв або клопотань про розгляд справи у їх відсутності або про відкладення не направляли. Як і відзив на позовну заяву (а.с. 141, 160). Приватний нотаріус Похитайло О.О. в судове засідання не з`явилася, направила до суду заяву в якій просила слухати справу у її відсутності (а.с. 96). Інших заяв та клопотань до суду не надходило. Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Отже, оскільки сторони не з`явилися в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, на які представник позивача послався як на підставу своїх вимог, що викладені у позовній заяві та підтверджені доданими до неї доказами, які були досліджені судом, за відсутністю відзиву відповідача, та заперечення третьої особи, на засадах верховенства права, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, прийшов до висновку про можливість постановлення по справі рішення та задоволення позовних вимог. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору. Згідно зі ст.ст. 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 09.11.2021 року (а.с. 9). [INFO] помер [PERSON] , якій є батьком позивача, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 09.11.2021 року (а.с.10). Як вбачається із копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , [INFO] народився [PERSON] , батьками, якого є батько [PERSON] та мати [PERSON] (а.с.11). Відповідно до Постанови приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Похитайло О.О. від 29.06.2023 року, [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропущенням строку для прийняття спадщини, при таких обставинах відкрити спадкову справу неможливо (а.с. 7). Як вбачається із копії спадкової справи №19/2023 до майна померлої [INFO] [PERSON] (а.с. 99-117) із заявою про прийняття спадщини звернувся тільки [PERSON] (а.с. 100), інші спадкоємці із заявою про прийняття спадщини згідно спадкової справи не зверталися. Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні (частини 1-5 статті 263 ЦПК України). Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1 ст.81 ЦПК України). Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. [PERSON] є спадкоємцем за законом після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] позивач не звернувся своєчасно до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки існувала загроза для життя, яка виникла в результаті повномасштабного вторгнення рф, а також внаслідок хвороби позивача. Так, указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який продовжувався відповідними указами Президента України та діє на даний час. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положеньст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає, що позивач дійсно пропустив строк прийняття спадщини з поважних причин, а тому йому слід визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Крім того, відповідно до ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожна фізична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Встановлено, що [PERSON] , має обґрунтовані сподівання на набуття права власності на спадкове майно. Відмова позивачу у визначенні додаткового строку для прийняття спадщини призведе до невиправданого втручання у право [PERSON] , на набуття та володіння спадковим майном. Ця обставина свідчитиме про пряме порушення ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Суд дослідивши всі обставини справи, оцінивши в силу положення ст. 81 ЦПК України докази дійшов висновку, що [PERSON] з поважних причин пропустив строк прийняття спадщини, у зв`язку з повномасштабним вторгненням рф та станом здоров`я , що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, який не може перевищувати одного місяця. На підставі викладеного та

Outcome: approved