Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-19 00:00:00

Позивач звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Провідна" про стягнення суми страхового відшкодування. Позивач просив стягнути з Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Провідна" на свою користь страхове відшкодування в сумі 60 335,79 грн., витрат на евакуацію транспортного засобу - 1 120,00 грн, витрати за проведення експертного дослідження в розмірі 4 500,00 грн. Також просив стягнути з відповідача на свою користь судовий збір в розмірі 908,00 грн та витрати на правничу допомогу. В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що 07.02.2021 з вини [PERSON] сталася дорожньо-транспортна пригода, в результаті якої його автомобіль було пошкоджено. 01.03.2021 року постановою Києво-Святошинського районного суду м. Києва було визнано винним [PERSON] у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу. На момент вчинення дорожньо-транспортної пригоди, відповідальність [PERSON] була застрахована відповідно до Полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів № 202349303 від 28.12.2020, укладеного з відповідачем - Приватним акціонерним товариством «Страхова компанія «Провідна». Згідно Полісу № 202349303 обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів від 28.12.2020 страхова сума на одного потерпілого за шкоду, заподіяну майну, становить 130 000,00 грн. Розмір франшизи становить 0,00 гривень. 07.05.2021 р. Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Провідна» перерахувало на рахунок [PERSON] страхове відшкодування у розмірі 87 703, 62 грн. (без ПДВ), виходячи із Звіту № 2300338280 про визначення вартості матеріального збитку від 23.04.2021 р. складеного ТОВ «ЕКСПЕРТПЛЮС» на замовлення ПрАТ «СК «Провідна». Як випливає із Звіту № 2300338280 про визначення вартості матеріального збитку від 23.04.2021 та Висновку про вартість матеріального збитку складеного ТОВ «ЕКСПЕРТПЛЮС» на замовлення ПрАТ «СК «Провідна», вартість матеріального збитку, завданого власнику КТЗ «Lexus LX570», реєстраційний номер [NUMBER] становить 100 623,68 грн (з ПДВ) та 87 703,62 грн (без ПДВ). Не погоджуючись із звітом про вартість матеріального збитку складеного на замовлення відповідача позивач звернувся до судового експерта Куліш О.В., Свідоцтво № 1889 від 09 червня 2017 р. видане на підставі рішення Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України, з заявою про проведення автотоварознавчого дослідження розміру матеріального збитку, що завдана пошкодженням КТЗ марки «Lexus LX570», д.р.н. [NUMBER] , який належить на праві власності [PERSON] ДТП від 07.02.2021 Згідно до Висновку експерта № 01-29/09 від 29 вересня 2021, було встановлено, що вартість відновлювального ремонту, автомобіля марки «Lexus LX570», д.р.н. [NUMBER] , VIN: [NUMBER] , внаслідок його пошкодження 07.02.2021, в ДТП, в цінах станом на 29.09.2021 становить 370 253,11 грн. Вартість матеріального збитку, заподіяна з технічної точки зору власнику автомобіля марки «Lexus LX570», д.р.н. [NUMBER] , VIN: [NUMBER] , внаслідок його пошкодження 07.02.2021, в ДТП, в цінах станом на 29.09.2021 становить 148039,41 грн. В подальшому позивач надав роз`яснення судового експерта Куліша О.В. від 09.08.2022 щодо суми податку на додану вартість яка враховувалась при розрахунку вартості матеріального збитку та надав свої додаткові пояснення в яких уточнив, що вартість матеріального збитку без врахування ПДВ становить 128718,17 грн, та розмір страхового відшкодування без врахування ПДВ, яке має відповідач додатково сплатити позивачу становить 41014,55 грн (128718,17 грн - 87 703,62 грн). При цьому позивач не заявляв до суду щодо зменшення позовних вимог. Отже позивач просив суд стягнути з Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Провідна" на свою користь страхове відшкодування в сумі 60 335,79 грн. Також просив стягнути з відповідача на свою користь витрати на евакуацію транспортного засобу - 1 120,00 грн, витрати за проведення експертного дослідження в розмірі 4 500,00 грн. Також просив стягнути з відповідача на свою користь судовий збір в розмірі 908,00 грн та витрати на правничу допомогу у розмірі 13000,00 гривень. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 01.11.021 у даній справі відкрито спрощене позовне провадження, призначене судове засідання для розгляду справи по суті в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Від відповідача Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Провідна" надійшов відзив на позов, в якому зазначено, що позов відповідач не визнає, оскільки вважає, що свої зобов`язання страхова компанія виконала, страхове відшкодування перерахувала на підставі Звіту №300338280 про визначення вартості матеріального збитку від 23.04.2021, вартість відновлювального ремонту з урахуванням зносу складає 87703,62 грн без ПДВ. Заперечував щодо висновку експерта № 01-29/09 від 29.09.2021, так як вважав, що позивач самостійно вирішив провести дослідження без виклику відповідача через сім місяців після дорожньо-транспортної пригоди. Вартість відновлювального ремонту було визначено експертом без врахування ПДВ та позивач не надав документів, що підтверджують проведення відновлювального ремонту на підприємстві-платника ПДВ. Також відповідач вважає, що позивач не надав договору з адвокатом, що містить порядок сплати гонорару адвоката з урахуванням складності справи, часу витраченого адвокатом, обсягу послуг та ціни позову, підстави для зміни розміру гонорару, тому у задоволені цих вимог слід відмовити. Відповідач ПАТ "Страхова компанія "Провідна" просив суд відмовити в позові у повному обсязі, а також розглянути справу без участі представника ПАТ "Страхова компанія "Провідна". Представник позивача направив до суду додаткові пояснення по справі та заяву про розгляд справи за відсутності представника позивача в яких зазначив, що згідно Висновку експерта №01-29/09 від 29.09.2021 при визначені вартості матеріального збитку вартість матеріалів фарбування та запчастин визначалась з ПДВ, тому розмір страхового відшкодування без врахування ПДВ, яке має відповідач додатково сплатити позивачу становить 41014,55 грн, експерт Куліш О. В. має всі необхідні повноваження та відповідні знання для визначення вартості матеріального збитку, був повідомлений про кримінальну відповідальність, висновок підготував для подання до суду. В експертному висновку не визначався розмір страхового відшкодування, а визначалась вартість відновлювального ремонту, в роз`яснені від 09.08.2022 судовий експерт Куліш О.В. роз`яснив, що сума ПДВ при розрахунку вартості матеріального збитку складає - матеріали фарбування -2390,67 грн, малоцінні деталі - 1058,16 грн, запасні частини -15872,41 грн. Відповідно вартість матеріального збитку без врахування ПДВ становить 128718,17 грн (32112,00 грн+17244,13 грн+264540,13 грн х (1-0,70)) . Позивач до суду не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, від представника позивача до суду надійшла заява, в якій просила розгляд справи здійснити за відсутності позивача та винести рішення, яким позов задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, від представника відповідача надійшов до суду відзив на позовну заяву, в якому просила у задоволені позову відмовити повністю та розгляд справи здійснити за відсутності відповідача. Суд вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних у ній матеріалів у відсутності представників сторін, оскільки їх неявка не перешкоджає ухваленню рішення. Дослідивши матеріали справи в їх сукупності, та на підставі наявних у справі доказів суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що 07.02.2021 року сталася дорожньо-транспортна пригода за участю автомобіля «Tesla Model S», д/н [NUMBER] , який належить [PERSON] та автомобілем «Lexus LX570», д/н [NUMBER] , під керуванням [PERSON] . Згідно Свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу [NUMBER] власником автомобіля «Lexus LX570», реєстраційний номер [NUMBER] , номер шасі [NUMBER] є позивач [PERSON] . Згідно постанови Києво-Святошинського районного суду Київської області від 01.03.2021 р., справа № 369/1821/21, винуватцем ДТП визнано [PERSON] , [INFO] . Києво-Святошинським районним судом Київської області було встановлено, що 07.02.2021 року о 13.45 водій [PERSON] керуючи автомобілем Tesla Model S», д/н [NUMBER] , на нерегульованому перехресті вул. Зелена та вул. Боярська с. Віта Поштова Фастівського району Київської області, рухаючись по другій дорозі не надав перевагу у русі автомобілю марки «Lexus LX570», д/н [NUMBER] , під керування водія [PERSON] , яка рухалась по головній дорозі, внаслідок чого допустив зіткнення та автомобілі отримали механічні пошкодження. Своїми діями водій [PERSON] порушив вимоги п.16.11. Правил дорожнього руху України, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 124 КУпАП. Києво-Святошинський районний суд Київської області постановив притягнути до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП [PERSON] , [INFO] . Відповідно до вимог ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчиненні вони цією особою. Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди автомобілі отримали механічні пошкодження з матеріальними збитками. На момент дорожньо-транспортної пригоди, відповідальність [PERSON] , [INFO] , була застрахована відповідно до Полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів № 202349303 від 28.12.2020, укладеного з відповідачем - Приватним акціонерним товариством «Страхова компанія «Провідна». Згідно Полісу № 202349303 обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів від 28.12.2020 страхова сума на одного потерпілого за шкоду, заподіяну майну, становить 130 000,00 грн. Розмір франшизи становить 0,00 грн. Про настання страхового випадку було повідомлено страхувальника Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Провідна», що підтверджується повідомленням [PERSON] № 338280 від 09 лютого 2021 р. З метою визначення розміру завданої позивачу шкоди ПрАТ «СК «Провідна» звернулося до незалежного суб`єкта оціночної діяльності ТОВ «Експертплюс» для оцінки шкоди, завданої позивачу пошкодженням транспортного засобу. Відповідно до Звіту № 2300338280 про визначення вартості матеріального збитку від 23.04.2021 та Висновку про вартість матеріального збитку складеного ТОВ «ЕКСПЕРТПЛЮС» на замовлення ПрАТ «СК «Провідна», вартість матеріального збитку, завданого власнику КТЗ «Lexus LX570», реєстраційний номер [NUMBER] становить 100 623,68 грн (з ПДВ) та 87 703,62 грн (без ПДВ). Відповідно до ст. 36.6. Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» від 01.07.2004 з послідуючими змінами, страхувальником або особою, відповідальною за завдані збитки, має бути компенсована сума франшизи, якщо вона була передбачена договором страхування. Відповідно до ст.29 Закону України « Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» від 01.07.2004 року з послідуючими змінами, у зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством, включаючи витрати на усунення пошкоджень, зроблених навмисно з метою порятунку потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, з евакуацією транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди до місця проживання того власника чи законного користувача транспортного засобу, який керував транспортним засобом у момент дорожньо-транспортної пригоди, чи до місця здійснення ремонту на території України. Якщо транспортний засіб необхідно, з поважних причин, помістити на стоянку, до розміру шкоди додаються також витрати на евакуацію транспортного засобу до стоянки та плата за послуги стоянки. 07.05.2021 Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Провідна» перерахувало позивачу страхове відшкодування у розмірі 87 703,62 грн. без врахування ПДВ, що підтверджується даними виписки по надходженням по картці/рахунку [PERSON] від 07.05.2021. Щодо факту погодження виплати, що вже здійснена, слід зазначити, що Постановою від 16 жовтня 2019 року, справа № 320/9174/15-ц, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду зазначив, що відповідно до абз. 2 п. 36.2 статті 36 Закону № 1961-IV страховик має право здійснювати виплати без проведення експертизи (у тому числі шляхом перерахування коштів особам, які надають послуги з ремонту пошкодженого майна), якщо за результатами проведеного ним огляду пошкодженого майна страховик і потерпілий досягли згоди про розмір та спосіб здійснення страхового відшкодування і не наполягають на проведенні оцінки, експертизи пошкодженого майна. Тлумачення зазначеної правової норми спеціального закону у взаємозв`язку із загальними нормами цивільного законодавства призводить до висновку, що в контексті встановлених судом в цій справі фактичних обставин, одержавши страхову виплату, потерпілий не позбавляється права на реальне відшкодування заподіяних внаслідок ДТП збитків, в тому числі у судовому порядку. Крім того, статті 2, 22, 29, 36 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» не містять заборони щодо доплати суми відшкодування, якщо після оцінки виявиться, що погоджена потерпілим та страховиком виплачена сума є значно меншою від оціненої майнової шкоди. Вказані статті обмежують страхову виплату лише встановленим у договорі лімітом відповідальності. 29.09.2021 [PERSON] звернувся до судового експерта Куліш О.В., Свідоцтво № 1889 від 09 червня 2017 року, видане на підставі рішення Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України, з заявою про проведення автотоварознавчого дослідження розміру матеріального збитку, що завдана пошкодженням КТЗ марки «Lexus LX570», д.р.н. [NUMBER] , який належить на праві власності [PERSON] ДТП від 07.02.2021. Відповідно Висновку експерта № 01-29/09 від 29.09.2021, висновок підготовлено для подання до суду відповідно до ст. 106 ЦПК України та експерт був повідомлений про кримінальну відповідальність за дачу свідомо неправдивого висновку по ст. 384 КК України та за відмову від дачі висновку по ст. 385 КК України. Судовим експертом Кулиш О.В. було встановлено, що вартість відновлювального ремонту, автомобіля марки «Lexus LX570», д.р.н. [NUMBER] , VIN: [NUMBER] , внаслідок його пошкодження 07.02.2021, в ДТП, в цінах станом на 29.09.2021 становить 370 253,11 грн та вартість матеріального збитку, заподіяна з технічної точки зору власнику автомобіля марки «Lexus LX570», д.р.н. [NUMBER] , VIN: [NUMBER] , внаслідок його пошкодження 07.02.2021, в ДТП, в цінах станом на 29.09.2021 становить 148 039,41 грн. Згідно додаткових роз`яснень експерта Куліш О.В. сума податку на додану вартість при розрахунку вартості матеріального збитку складає - матеріали фарбування - 2390,67 грн, малоцінні деталі - 1058,16 грн, запасні частини - 15872,41 грн. Відповідно вартість матеріального збитку транспортного засобу позивача пошкодженого внаслідок ДТП, яке відбулося 07.02.2021, станом на 29.09.2021 без врахування ПДВ на вартість матеріалів фарбування, малоцінних деталей та запчастин, складає 128718,17 грн (32112,00 + 17244,13 + 264540,13 х (1-0,70). Згідно ст. 1192 ЦК України, якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Таким чином суд вважає, що з Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Провідна" на користь позивача [PERSON] слід достягнути дійсну суму страхового відшкодування у розмірі 41014,55 грн (Розрахунок: 128718,17 грн (148039,41 грн без врахування ПДВ на суму матеріалів та на суму замінених деталей) - 87703,62 грн (раніше сплачених-страхове відшкодування) = 41014,55 грн). При цьому суд зазначає, що відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Тобто саме висновок експертів є належним та допустимим доказом для визначення вартості матеріальної шкоди, а не Звіт №300338280 про визначення вартості матеріального збитку від 23.04.2021, складений ТОВ «Експертплюс» на замовлення відповідача, на який посилається відповідач ПрАТ «Страхова компанія «Провідна». Доказів на спростування зазначеного висновку не надано. Враховуючи те, що відповідач в силу частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України не надав доказів на противагу поданого позивачем висновку експерта №01-29/09 від 29.09.2021, не спростував визначений розмір матеріального збитку після ДТП, а отже не довів, що такий визначено експертним дослідженням неправильно. Суд вважає, що посилання представника відповідача ПрАТ «СК «Провідна» на те, що висновок експерта №01-29/09 від 29.09.2021 є неналежним доказом, оскільки огляд пошкодженого автомобіля позивача здійснювався за відсутності відповідача, є безпідставним, адже відповідно до п.5.2 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України №142/5/2092 від 24.11.2003 року, у разі потреби виклик заінтересованих осіб для технічного огляду із зазначенням дати, місця та часу проведення огляду КТЗ (після їх узгодження з виконавцем дослідження) здійснюється замовником дослідження шляхом вручення відповідного виклику під розписку особі, що викликається, або телеграмою з повідомленням про її вручення адресату. Отже, присутність заінтересованих осіб не є імперативною вимогою, а забезпечується лише у разі наявності відповідної потреби. Суд вважає, що відповідачем не наведено об`єктивного підтвердження того, що його відсутність під час огляду пошкодженого під час дорожньо-транспортної пригоди автомобіля призвела до неправомірності наведених у висновку розрахунків. Аналогічна позиція викладена в постановах Верховного Суду від 25.07.2018 року у справі №922/4013/17, від 13.03.2018 року у справі №910/9396/17, від 20.03.2018 року у справі №911/482/17, від 06.07.2018 року у справі №924/675/17. Відповідно до ч.ч. 1,2,3 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є:1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1187 ЦК України джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Згідно з п. 1 ч.1 ст. 1188 ЦК України шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: 1) шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою. Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до ст. 1194 ЦК України, особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням). Відповідно до п. 14 ППВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01.03.2013 № 4 «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки», при визначенні розміру та способу відшкодування шкоди, завданої майну потерпілого, судам слід враховувати положення статті 1192 ЦК. Наприклад, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ такого ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Коли відшкодування шкоди в натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Як при відшкодуванні шкоди в натурі, так і при відшкодуванні реальних збитків потерпілий має право вимагати відшкодування упущеної вигоди. Відповідно до 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Доводи відповідача щодо відшкодування шкоди в повному обсязі є безпідставними та спростовуються вище наведеними нормами матеріального права. Відповідно до ст.29 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» у зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством, включаючи витрати на усунення пошкоджень, зроблених навмисно з метою порятунку потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, з евакуацією транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди до місця проживання того власника чи законного користувача транспортного засобу, який керував транспортним засобом у момент дорожньо-транспортної пригоди, чи до місця здійснення ремонту на території України. Якщо транспортний засіб необхідно, з поважних причин, помістити на стоянку, до розміру шкоди додаються також витрати на евакуацію транспортного засобу до стоянки та плата за послуги стоянки. Позивач [PERSON] поніс витрати на евакуацію транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди до місця проживання у розмірі 1120,00 грн про що свідчать Акт виконаних робіт та квитанція, укладених ПП Приймак О.О., які в силу ст. 29 Закону підлягають відшкодуванню страховою компанією. Згідно з положеннями статті 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати: 1) на професійну правничу допомогу. Статтею 137 ЦПК України визначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. За умовами статті 59 Конституції України кожен має право на правову допомогу. Для забезпечення права на захист від обвинувачення та надання правової допомоги при вирішенні справ у судах та інших державних органах в Україні діє адвокатура. Стаття 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлює, що Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час. На виконання умов Договору про надання правничої допомоги від 24.02.2021, укладеним між [PERSON] та Адвокатом Буднік О.П. було підписано Заявку № 1 від 24.02.2021 предметом якої є юридичний аналіз документів по питанню відшкодуванню матеріального збитку, що завданий внаслідок ДТП 07.02.2021 пошкодженням автомобіля марки «Lexus LX570», реєстраційний номер [NUMBER] , номер шасі [NUMBER] , власником якого є [PERSON] , надання юридичних консультацій, надання адвокатських запитів, визначення правової позиції щодо порядку та можливості стягнення суми страхового відшкодування, підготовка позовної заяви про стягнення страхового відшкодування та інших процесуальних документів, які подаються з позовною заявою до суду. Щодо оплати вартості послуг адвоката, позивач та Адвокат у пункті 2.1 Заявки погодили, що вартість наданих послуг згідно цієї заявки становить 13 000,00 грн. Протягом 24.02.2021- 18.10.2021 адвокат Буднік О.П. надала позивачу правничу допомогу детальний опис якої зазначений у акті приймання правничої допомоги від 22.10.2021. Загальна вартість наданої у цей період правової допомоги становить 13 000,00 грн. Сторони домовились, що вартість надання послуг становить 13 000,00 грн. із розрахунку 1 300,00 грн за годину роботи. Вказана вартість надання послуг була погоджена позивачем згідно Заявки № 1 від 24.02.2021. Правнича допомога була надана адвокатом у повному обсязі й прийнята позивачем, що підтверджується Актом приймання юридичних послуг № 1 від 22.10.2021. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Відповідач не заявляв до суду клопотання щодо неспівмірності заявлених позивачем витрат із складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт, а лише у відзиві на позовну заяву просив у задоволені цих вимог відмовити. Відповідно суд з огляду на принципи диспозитивності та змагальності не може вирішувати питання про зменшення суми судових витрат на професійну правову допомогу, що підлягають розподілу, з власної ініціативи. Схожа за змістом правова позиція викладена у постанові об`єднаної палати Верховного Суду від 03.10.2019 зі справи № 922/445/19. Таким чином, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача суми сплачених останнім судового збору, витрат на професійну правничу допомогу, витрат на проведення експертного дослідження пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Тобто: судового збору у розмірі 617,17 грн (розрахунок: 908 грн х 67,97%), витрат на професійну правничу допомогу по цивільній справі у розмірі 8836,10 грн (розрахунок: 13000,00 грн х 67,97%) витрати на проведення експертного дослідження у розмірі 3058,65 (розрахунок: 4500,00 грн х 67,97%). При стягненні витрат на професійну правничу допомогу по цивільній справі у розмірі 8836,10 грн суд керувався вимогами ст. 137 ЦПК України, та враховує, що справа розглядалася в спрощеному позовному провадженні з викликом сторін, з використанням висновку експертів, розрахунків, складності справи, часом, витраченим адвокатом на надання послуг, що підтверджується попереднім розрахунком виконаних робіт. При цьому суд також враховує судову практику, викладену в постанові від 25.05.2021 по справі № 910/7586/19 Верховного Суду у складі колегії судів Касаційного господарського суду, щодо розміру витрат на професійну правничу допомогу. За змістом пункту 1 частини другої статті 126, частини восьмої статті 129 ГПК Українирозмір витрат на оплату професійної правничої допомоги адвоката встановлюється і розподіляється судом згідно з умовами договору про надання правничої допомоги при наданні відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, як уже сплаченої, так і тієї, що лише підлягає сплаті (буде сплачена) відповідною стороною або третьою особою. Отже, витрати на надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою чи тільки має бути сплачено (пункт 1 частини другої статті 126 цього Кодексу). Близька за змістом правова позиція викладена у постанові об`єднаної палати Верховного Суду від 03.10.2019 зі справи № 922/445/19., у постанові Верховного суду від 23.12.2021 р. у справі № 923/560/17.

Outcome: partial