Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-23 00:00:00

адвокат Зизич Н.Ю. в інтересах [PERSON] звернулася до суду з вищезазначеним позовом, у якому просить визнати за позивачем право власності на житловий будинок з належними до нього господарськими будовами та спорудами [ADDRESS] у порядку спадкування за законом після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Свої позовні вимоги мотивує тим, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] , після смерті якої у спадок залишився житловий будинок [ADDRESS] . Вказане підтверджується випискою з погосподарської книги № 145/02-16 від 14 червня 2024 року. Оскільки покійна заповіту не залишила, тому позивач, яка належить до першої черги спадкоємців згідно ст. 1265 ЦК України та на момент смерті спадкодавця проживала разом з таким, у відповідності до ч. 3 ст. 1268 ЦК України вважається такою, що прийняла спадщину. Тому у квітні 2024 року, з метою оформлення спадщини за померлою матір`ю, позивач звернулася до приватного нотаріуса Ужгородського районного нотаріального округу Конончук В.Ю., яка своїм листом № 30/02-14 повідомила про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документа на вищевказаний житловий будинок. Оскільки вказане свідчить про наявність у позивача перешкод у оформленні права на спадщину в нотаріальному порядку, тому просить позов задовольнити. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18 червня 2024 року головуючим суддею (суддею-доповідачем) у справі визначено суддю Ганька І.І. Ухвалою судді Перечинського районного суду від 19 червня 2024 року прийнято подану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за позовом представника [PERSON] адвоката Зизич Наталії Юріївни до Тур`є-Реметівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області про визнання права власності в порядку спадкування за законом, постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження, відтак призначено підготовче судове засідання та визначено відповідачу строк для подачі відзиву на позовну заяву. Ухвалою суду від 06 грудня 2024 року залучено до участі у справі за позовом представника [PERSON] адвоката Зизич Наталії Юріївни до Тур`є-Реметівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області про визнання права власності в порядку спадкування за законом як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , яка проживає за адресою: [ADDRESS] . Двадцять четвертого березня 2025 року представник позивача [PERSON] адвокат Зизич Н.Ю. подала заяву про зміну (зменшення) позовних вимог, у якій просила визнати за позивачем право власності на 1/2 частину житлового будинку з належними до нього господарськими будовами та спорудами [ADDRESS] у порядку спадкування за законом після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . У підготовче судове засідання позивач [PERSON] та її адвокат Зизич Н.Ю. не з`явилися, остання подала заяву про проведення розгляду справи без їх участі, змінені позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить такі задовольнити, при цьому питання щодо розподілу судових витрат не вирішувати. Представник Тур`є-Реметівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області\~ як відповідача в підготовче судове засідання також не з`явилася, подала заяву про розгляд справи без її участі, не заперечує проти задоволення заявлених у позовній заяві вимог за наявності підстав. У підготовче судове засідання [PERSON] як третя особа не з`явилася, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, причину неявки не повідомила, пояснення щодо позову не подавала. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам загалом, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який є у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України). Суд встановив, що [INFO] у селі Туриця Ужгородського району Закарпатської області померла мати позивача [PERSON] [PERSON] , [INFO] , що стверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим виконавчим комітетом Тур`є-Реметівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області 15 вересня 2023 року, актовий запис № 128. Як вбачається з довідки виконавчого комітету Тур`є-Реметівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області № 147/02-16 від 14 червня 2024 року, [PERSON] , [INFO] , яка була зареєстрована та фактично проживала за адресою: [ADDRESS] , дійсно являлася головою домогосподарства. Крім цього, у Виписці з погосподарської книги № 02 на 2016-2024 роки с. Туриця, наданій виконавчим комітетом Тур`є-Реметівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області № 145/02-16 від 14 червня 2024 року, зазначено, зокрема, що головою домогосподарства, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , номер об`єкта погосподарського обліку 00791, є [PERSON] , [INFO] .\~ Згідно ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Таким чином, у зв`язку з відсутністю заповіту спадкодавця [PERSON] , що вбачається з Витягу зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) за № 79438753 від 06 грудня 2024 року,\~ наданого приватним нотаріусом Коночук В.Ю., право на спадкування за такою одержали спадкоємці за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно з до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Статтею 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно довідки виконавчого комітету Тур`є-Реметівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області № 146/02-16 від 14 червня 2024 року, на момент смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] (свідоцтво про смерть серії [NUMBER] від 15 вересня 2023 року), була дійсно зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , разом із своє донькою [PERSON] , [INFO] . Поряд з цим суд встановив, що позивач [PERSON] та її рідна сестра (донька спадкодавця) [PERSON] 21 лютого 2024 року звернулися до приватного нотаріуса Ужгородського районного нотаріального округу Закарпатської області Конончук В.Ю. із заявами про прийняття спадщини в порядку спадкування за законом після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , що стверджується копією спадкової справи № 7/2024 за померлою [INFO] [PERSON] , наданою на запит суду приватним нотаріусом Ужгородського районного нотаріального округу Закарпатської області Конончук В.Ю. 06 грудня 2024 року за №72/01-16. Отже, враховуючи те, що позивач [PERSON] , як спадкоємець першої черги за законом за спадкодавцем [PERSON] постійно проживали разом з нею на час відкриття спадщини та протягом шести місяців з часу відкриття спадщини подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини, а також її сестра [PERSON] , як спадкоємець першої черги за законом за спадкодавцем [PERSON] протягом шести місяців з часу відкриття спадщини подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини, протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не відмовилися від спадщини, а інших спадкоємців, які мають право на обов`язкову частку та прийняли спадщину після смерті [PERSON] , не встановлено, тому вони вважаються такими, що її прийняли у рівних частках (по 1/2). Разом з цим, відповідно до повідомлення приватного нотаріуса Ужгородського районного нотаріального округу Закарпатської області Конончук В.Ю. від 15 квітня 2024 року № 30/01-14 позивачу [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , на житловий будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , оскільки нею не надано правовстановлюючий документ на вищевказаний будинок. Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №374020179 від 12 квітня 2024 року відомості про права власності, інші речові права, іпотеки та обтяження у вказаних реєстрах щодо майна по [ADDRESS] також відсутні. Статтею 1297 ЦК України встановлено обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Як роз`яснено в п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України\~ № 7 «Про судову практику в справах про спадкування» від 30 травня 2008 року, у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Відповідно до ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно ч. 3 ст. 1296 цього Кодексу відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. У відповідності до ч. 2 ст. 41 Конституції України право приватної власності набувається у порядку, визначеному законом. Згідно ч. 2 ст. 328 ЦК України право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Відповідно до ст. 55, 124 Конституції України та ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом. Згідно ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Оскільки у позивача [PERSON] існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, тому суд, використовуючи винятковий спосіб їх захисту визнання права власності на спадкове майно, приходить до висновку, що змінений позов підлягає задоволенню. Крім цього, у судовому засіданні встановлено, що згідно квитанції до платіжної інструкції на переказ готівки № 20 від 14 червня 2024 року позивачем [PERSON] сплачено 1 211,20 грн судового збору. Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Як встановлено у судовому засіданні, представник позивача [PERSON] адвокат Зизич Н.Ю., з урахуванням принципу диспозитивності, просить не вирішувати питання розподілу понесених позивачем судових витрат, у зв`язку з чим суд приходить до висновку, що оскільки таке її волевиявлення не суперечить вимогам закону та не порушує права відповідача, тому може бути задоволене судом. На підставі наведеного та

Outcome: approved