Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-19 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] від імені якої діє [PERSON] звернулася через систему «Електронний суд» до суду з позовом до Державного підприємства Міністерства оборони України «Мукачівська госпрозрахункова дільниця» про стягнення суми 4622978,15 гривень, сплачених за правочином, який визнаний недійсним. Позовні вимоги обґрунтовуються доводами про те, що позивач стала власником нежитлової будівлі (готелю) загальною площею 714,30 м2, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] (надалі Нерухоме майно), внаслідок його продажу на електронних торгах 05.05.2015. На підставі рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 16.11.2018 по справі № 303/4240/15-ц було визнано недійсними електронні торги, скасовано протокол проведення електронних торгів від 05.05.2015 № 78777, а також застосувано наслідки недійсності правочину протоколу проведення електронних торгів від 05.05.2015 №78777 щодо відчуження Нерухомого майна, шляхом зобов`язання [PERSON] повернути вказане нерухоме майно за актом прийому-передачі в повне господарське відання Державного підприємства Міністерства оборони України «Мукачівська госпрозрахункова дільниця», а Державному підприємству Міністерства оборони України «Мукачівська госпрозрахункова дільниця» повернути [PERSON] кошти в сумі 4622978,15 грн. Як на підставу для задоволення позовних вимог, сторона позивача посилається на те, що Рішення набрало законної сили 12.02.2020, однак вже понад чотири роки залишається невиконаним, грошові кошти відповідач так і не повернув позивачу, а виконавче провадження залишається відкритим. Суд у Рішенні по справі №303/4240/15-ц, застосовуючи наслідки недійсного правочину визначив неефективний спосіб захисту прав [PERSON] щодо повернення сплачених нею грошових коштів, як стороною правочину, який визнаний судом недійсний через порушення, що допущені органом державної виконавчої служби. Суд застосував двосторонню реституцію шляхом дублювання норми абзацу другого частини першої ст. 216 Цивільного кодексу України. Водночас, вказаний судовий акт не забезпечує ефективний захист прав покупця, відтак воно вже тривалий час залишається невиконаним. За доводами позивача, такий спосіб захисту, як стягнення коштів забезпечить ефективний захист прав позивача як сторони правочину, який визнано недійсним через порушення законодавства, допущені органом державної виконавчої служби та відповідає заходам примусового виконання рішень, які встановлені у статті 10 Закону України «Про виконавче провадження» (звернення стягнення на кошти), а також частини другої ст. 4 Закону України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень» (стягнення за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду). Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.10.2024 справу передано до провадження судді Куцкіра Ю.Ю. Ухвалою суду від 13.11.2024 відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. На підставі ухвали суду про самовідвід від 23.12.2024 проведено повторний автоматизований розподіл даної справи та 24.12.2024 матеріали справи передано на розгляд судді Костя В.В. Ухвалою суду від 24.12 2024 суддя Кость В.В. прийняв справу до свого провадження. Від відповідача відзив на позовну заяву не надходив. \~ \~ \~ \~Від представника позивача Митровки Я.В. до суду надійшла заява про розгляд справи за їх з довірителем відсутності. \~ \~ \~ \~Належним чином повідомлений відповідач у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. \~ \~ \~ \~ Дослідивши матеріали справи, суд констатує наступне. Згідно з даними платіжного доручення від 15.05.2015 №1 [PERSON] сплатила 4391829,24 грн Головному управлінню юстиції у Закарпатській області. В графі «призначенні платежу» зазначено: «кошти за придбання на СЕТАМ прот. №78777 від 05.05.2015, лот №59328 ЄДРВП №23271186, переможець [PERSON] » (а.с. 15). \~ \~ \~ \~На підставі Рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 16.11.2018 по справі № 303/4240/15-ц (надалі Рішення) суд задоволив позов першого заступника військового прокурора Західного регіону України в інтересах держави в особі органів уповноважених здійснювати функції у спірних відносинах Міністерства оборони України, Державного підприємства Міністерства оборони України Мукачівська госпрозрахункова дільниця. \~ \~ \~ \~Суд вирішив визнати дії Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області щодо визначення складу майна, яке підлягає реалізації, а саме нежитлової будівлі (готелю) загальною площею 714,30 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] та передачі для реалізації на електронних торгах неправомірними. Також суд визнав недійсними результатів електронних торгів та скасував протокол проведення електронних торгів від 5 травня 2015 року №78777. Застосував наслідки недійсності правочину - протоколу проведення електронних торгів від 5 травня 2015 року №78777 щодо відчуження нерухомого майна - нежитлової будівлі (готелю) загальною площею 714,30 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] шляхом зобов`язання [PERSON] повернути вказане нерухоме майно за актом прийому-передачі в повне господарське відання Державного підприємства Міністерства оборони України Мукачівська госпрозрахункова дільниця, а Державному підприємству Міністерства оборони України Мукачівська госпрозрахункова дільниця повернути [PERSON] кошти в сумі 4\~622\~978 (чотири мільйони шістсот двадцять дві тисячі дев`ятсот сімдесят вісім) гривень 15 копійок (а.с. 16-27). Постановою Верховного Суду від 12.02.2020 року Рішення залишено в силі (а.с.28-47). Мукачівським міськрайонним судом Закарпатської області видано виконавчий лист №303/4240/15-ц від 22.05.2020 (надалі Виконавчий лист) (а.с.48-49). Головним державним виконавцем Мукачівського міського відділу державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ) Хабаровим В.В. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження від 20.07.2020 ВП №62616291 з виконання Виконавчого листа (а.с 50-51). Згідно з даними Інформації про виконавче провадження станом на 23.10.2024 дане виконавче провадження є відкритим (а.с. 52-57). Як вбачається з матеріалів справи [PERSON] зверталася до суду із заявою про зміну способу і порядку виконання Рішення, однак на підставі ухвали Мукачівського міськрайоннного суду Закарпатської області від 10.08.2023 по справі №303/4240/15-ц (6/303/95/23) у задоволенні її заяви було відмовлено (а.с. 61-70). Постановою Закарпатського апеляційного суду від 05.12.2023 року вищезазначену ухвалу суду від 10.08.2023 залишено без змін (а.с. 71-79). Зокрема, суд апеляційної інстанції погодився з висновками суду першої інстанції про те, що зміна способу і порядку виконання Рішення на стягнення грошових коштів з Державного підприємства Міністерства оборони України «Мукачівська госпрозрахункова дільниця» на користь [PERSON] може призвести до зміни Рішення, що є неприпустимим. З огляду\~на вищевказані\~фактичні обставини\~справи у\~контексті з\~доводами позивача\~щодо підставності\~ стягнення\~із відповідача\~сплачених нею\~за недійсним\~договором грошових\~коштів,\~суд виходить\~з того, що згідно зі ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. \~ \~ \~ \~Суд оцінює правовідносини, факти та обставини, які вже відбулися в минулому та надає їм правову оцінку в процесі судового розгляду конкретної справи, який обмежується предметом і підставами позову. \~ \~ \~ \~У відповідності до частини третьої ст. 12 та частини першої ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з приписами статті 89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Правовий зміст наведених законодавчих норм окреслює предмет доказування у цивільному процесі. Частиною першою ст. 15 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Під способом захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається у\~ст. 16 Цивільного кодексу України. Поряд з цим, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом (ч. 4 ст. 82 Цивільного процесуального кодексу України). Факти, установлені в прийнятих раніше судових рішеннях, мають для суду преюдиційний характер. Преюдиційність означає обов`язковість фактів, установлених судовим рішенням, що набрало законної сили в одній справі, для суду при розгляді інших справ. Преюдиційність у процесуальному праві виражена як обов`язок суду, який розглядає справу, прийняти без перевірки та доказів факти, які раніше вже були встановлені набутим законної сили судовим рішенням або вироком у будь-якій іншій справі. Преюдиційність дозволяє уникнути ухвалення суперечливих судових фактів щодо одного й того ж питання та вирішувати справи з найменшими витратами часу та засобів (постанова Верховного Суду від 6 вересня 2022 року у справі N 640/10625/21). За таких обставин, слід констатувати, що в межах розгляду даної справи преюдиційне значення мають факти встановленні Рішенням, яке набуло законної сили 12.02.2020 відносно того, що згідно з даними свідоцтва, виданого\~\~приватним нотаріусом\~\~Мукачівського міського нотаріального округу Ришкович О.В. від 19.06.2015 року, [PERSON] належить на праві власності Нерухоме майно, яке вона набула внаслідок купівлі на електронних торгах 05.05.2015. Доказів того, що на час розгляду даної справи [PERSON] не є власником Нерухомого майна матеріали справи не містять. Відповідно до\~положень п.\~2\~частини другої\~ ст.\~43\~Цивільного процесуального\~кодексу України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом (частина четверта ст. 43 Цивільного процесуального кодексу України). Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч. 1 ст. 44 Цивільного процесуального кодексу України). Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частина друга ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України). В контексті наведеного, слід звернути увагу, що позивач, звертаючись до суду з даним позовом не повідомив суд про те, що сторони по справі були учасниками інших справ, які знаходились в провадженні Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області, та які стосувались спірного Нерухомого майна та виконання Рішення. Поряд з\~цим,\~суд

Outcome: dismissed