Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-23 00:00:00

І.Короткий зміст позовних вимог, позиція учасників справи В травні 2023 року позивач [PERSON] звернулася до суду з позовними вимоги до відповідача [PERSON] про розірвання шлюбу та поділ спільного майна подружжя. В обґрунтування вказаних вимог вказала, що з 23.09.1995 року перебуває у зареєстрованому шлюбі із відповідачем. [INFO] у сторін народився син [PERSON] . Під час шлюбу сторони за спільні кошти набули нерухоме майно у вигляді: житлового будинку (будинку охорони) та комплексу гідротехнічних споруд, який складається із чотирьох гребель, що знаходяться у с. Волоське Хмельницького (Деражнянського) району Хмельницької області, трьох нежитлових приміщень та квартири [ADDRESS] . В зв`язку із погіршенням стосунків, припинили сімейні відносини та ведення спільного господарства. З цих підстав просила розірвати шлюб та визнати вказані об`єкти нерухомого майна спільною сумісною власністю подружжя, визнавши за нею право власності на частки такого майна. В суді представник позивача адвокат Кармаліта Т.В. вимоги позову підтримала в повному обсязі з підстав зазначених у позовній заяві. Відповідач [PERSON] будучи присутнім у попередньому засіданні суду вимоги позову визнав в повному обсязі, підтвердивши придбання спірного майна під час шлюбу із позивачем [PERSON] . Не заперечив, що має невиконанні грошові зобов`язання перед [PERSON] та [PERSON] , пояснивши, що в силу трудової діяльності займався будівництвом багатоповерхових будинків та отриманні в борг кошти спрямовував на розвиток власної справи. По завершенню будівництва будинків із кредиторами мав здійснюватися розрахунок у виді передачі грошових коштів або нерухомого майна. Проте в зв`язку із невдалим проектом не зміг вчасно погасити заборгованість перед вказаними особами. В подальшому в судове засідання не з`явився, однак належним чином повідомлявся про слухання справи. Представник відповідача адвокат Тарасевич Л.М. в судове засідання не з`явилася, про причини неявки не повідомляла, однак належним чином повідомлялась про розгляд справи. Представник третьої особи без самостійних вимог щодо предмету спору [PERSON] -адвокат Журба М.В. заперечуючи проти задоволення позовних вимог вказував, що сторонами у справі штучно створений даний спір, з огляду на наявність невиконаних боргових зобов`язань у відповідача [PERSON] перед третіми особами. Представник третьої особи без самостійних вимог щодо предмету спору [PERSON] -адвокат Місяць А.П. в суді заперечував щодо позовних вимог в частині визнання спільною сумісною власністю квартири [ADDRESS] та відповідно визнання за позивачем права власності на її частини, оскільки вважає, що мета та мотиви поділу майна між сторонами можуть полягати у створенні перешкод у задоволенні вимог кредитора [PERSON] до боржника [PERSON] . ІІ. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі. Ухвалою судді від 03.05.2023 року позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] про поділ майна подружжя виділено у самостійне провадження. Ухвалою судді від 05.05.2023 року відкрито провадження у даній справі із призначенням судового розгляду в порядку загального позовного провадження, із наданням строку відповідачу для подання відзиву на позовну заяву. 13.06.2023 року від представника відповідача [PERSON] адвоката Тарасевич Л.М. надійшов відзив на позовну заяву згідно якого вказувала, що в дійсності сторонами у справі під час шлюбу було придбане, перелічене у позовній заяві, майно. Проте, два нежитлові приміщення, що по [ADDRESS] були відчужені в рахунок погашення боргу з електронних торгів. Щодо решти майна, не заперечує щодо його поділу, в зв`язку з чим вимоги позову визнає частково. 23.06.2023 року від представника [PERSON] надійшло клопотання про відкладення підготовчого судового засідання у даній справі у зв`язку із перебуванням у відпустці. 29.06.2023 року, 26.07.2023 року та 10.08.2023 року до суду надійшли заяви [PERSON] про залучення його до участі у даній справі в якості третьої особи без самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача, оскільки рішення за наслідками розгляду даного спору може в майбутньому вплинути на його права та обов`язки. Протокольною ухвалою суду від 21.08.2023 року залучено [PERSON] до участі у даній справі в якості третьої особи без самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача, продовжено строки проведення підготовчого судового засідання. 27.08.2023 року до суду надійшло клопотання від представника [PERSON] про залишення без руху позовної заяви [PERSON] до [PERSON] про визнання майна спільною сумісною власність, його поділ. Протокольною ухвалою суду від 02.10.2023 року клопотання [PERSON] про залишення без руху позовної заяви, в силу його безпідставності, залишено без задоволення. Ухвалою суду від 02.10.2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. \~ \~ \~ \~03.11.2023 року до суду надійшло клопотання представника [PERSON] про визнання явки сторін у судове засідання обов`язковою та залишення позовної заяви без руху. \~ \~ \~ \~22.11.2023 року до суду надійшла заява представника [PERSON] в інтересах [PERSON] про залучення останнього до участі у даній справі в якості третьої особи без самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача. 20.12.2023 року від представника позивача [PERSON] до суду надійшла заява про відкладення судового розгляду справи на іншу дату через зайнятість у іншому судовому процесі. \~ \~ \~ \~06.03.2024 року протокольною ухвалою суду залучено [PERSON] до участі у даній справі в якості третьої особи без самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача. 02.04.2024 року на адресу суду надійшли пояснення [PERSON] , подані в його інтересах представником [PERSON] з приводу позовних вимог. Згідно яких вказав, що являється кредитором відповідача у справі [PERSON] , оскільки між ними 02.11.2018 р. був укладений договір позики. У зв`язку із невиконанням останнім умов вказаного договору, звернувся до суду із позовом про стягнення заборгованості. Зауважував, що прийняте у даній справі рішення може вплинути на його права як кредитора та на виконання обов`язків відповідачем як боржника перед кредитором, а поділ спільного майна подружжя не може використовуватися учасниками цивільного обороту для уникнення сплати боргу боржником або виконання судового рішення про стягнення боргу. 02.04.2024 року протокольною ухвалою суду клопотання представника третьої особи [PERSON] про визнання обов`язковою явки сторін в судове засідання, залишення позовної заяви без руху залишено без задоволення. 07.05.2024 року до суду надійшло клопотання представника третьої особи [PERSON] про відкладення судового розгляду справи у зв`язку із зайнятістю у іншому судовому процесі. 10.07.2024 року до суду надійшло клопотання представника позивача [PERSON] про відкладення судового розгляду справи у зв`язку із перебуванням у відпустці. 13.11.2024р. надійшло клопотання представника позивача [PERSON] про відкладення судового розгляду справи у зв`язку із відсутність належного інтернет -зв`язку для подальшої участі у режимі ВКЗ. 14.11.2024 року до суду надійшла заява від представника позивача [PERSON] про уточнення позовних вимог. 28.11.2024 року до суду надійшло клопотання представника третьої особи [PERSON] про відкладення судового розгляду справи у зв`язку із терміновим відрядженням до м. Києва. 11.03.2025 року до суду надійшло клопотання від представника [PERSON] в інтересах [PERSON] про застосування до [PERSON] заходу процесуального примусу у виді накладення штрафу через його неявку до суду в той час коли явка судом визнана обов`язковою, а також винесення окремої ухвали судом про зловживання сторонами у справі процесуальними правами, які містять ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 190 КК України. Протокольною ухвалою суду від 13.03.2025 року прийнято до провадження заяву представника позивача [PERSON] про уточнення позовних вимог від 14.11.2024 року; в клопотанні представника [PERSON] щодо накладення штрафу на відповідача [PERSON] відмовлено через безпідставність, в решті клопотання залишено відкритим для його вирішення під час ухвалення рішення за наслідками розгляду справи по суті. 24.03.2025 року судом ухвалено рішення по суті спору. ІІІ.Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст спірних правовідносин. Судом встановлено, що сторони у справі зареєстрували шлюб 23.09.1995 року, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданим Деражнянським міським відділом реєстрації актів громадянського стану від 23.09.1995 року. \~ \~ \~ \~У шлюбі у сторін [INFO] народився син [PERSON] . \~ \~ \~ \~Згідно протоколу зборів засновників (власників) Приватного будівельно-виробничого комерційного підприємства «Норд-Овест» від 29.06.2007 року, виведено із статутного капіталу вказаного підприємства та передано у приватну власність [PERSON] нерухоме майно у виді: комплексу гідротехнічних споруд, який складається із греблі №1, загальною площею 850,1 кв.м., греблі №2 загальною площею 635,5кв.м., греблі №3 загальною площею 738,6кв.м., греблі №4 загальною площею 1046,4 кв.м. та будинку охорони загальною площею 29,2 кв.м., що знаходяться за адресою с. Волоське Деражнянського району Хмельницької області. У 2016 році за замовленням [PERSON] відбулася реконструкція будинку охорони під житловий будинок по [ADDRESS] про що свідчить декларація про готовність об`єкта, зареєстрована Управлінням ДАБІ України в Хмельницькій області 14.12.2016 року. 31.03.2016 року за відповідачем [PERSON] зареєстровано право власності на вказані об`єкти нерухомого майна реєстраційні номери 893471068215 та 893526368215 відповідно про що свідчить інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру права власності на нерухому майно. Також встановлено, що [PERSON] являється власником квартири [ADDRESS] , загальною площею 176,6кв.м., що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 13.12.2014 року (реєстраційний номер 527457768101). Крім того, [PERSON] набув право власності на нежитлове приміщення в цокольному поверсі, загальною площею 25,1 кв.м., яке знаходиться по [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 13.05.2015 року (реєстраційний номер [NUMBER] ). Як вбачається із довідок ПП «БУД КЕПІТАЛ МЕНЕДЖМЕНТ» від 24.12.2016 року [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу майнових прав від 22.02.2016 року повністю сплатив вартість майнових прав на нежитлове приміщення №8-Г, площею 19,3 м.кв. та нежитлове приміщення №7-Г, площею 21,0 м.кв. за адресою [ADDRESS] . 14.03.2016 року зареєстровано право приватної власності [PERSON] на вказані нежитлові приміщення, про що свідчить наявна у справі інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно (реєстраційні номери 878604068101 та 878574368101 відповідно). Згідно заочного рішення Деражнянського районного суду Хмельницької області від 18.08.2023 року, яке набуло законної сили 25.09.2023 року шлюб між сторонами розірваний. Також, судом встановлено, що 02.11.2018 року між [PERSON] та [PERSON] укладено договір позики, згідно якого останній отримав у власність грошові кошти в сумі 1 698 000,00грн, що еквівалентно 60\~000,00 доларів США на строк до 02.11.2019р. Для забезпечення виконання [PERSON] даного договору, 02.11.2018р.між цими ж сторонами укладеного договір іпотеки, предметом якого є квартира [ADDRESS] . Згідно рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 29.08.2024 року з [PERSON] на користь [PERSON] стягнуто заборгованість за договором позики від 02.11.2018 року у розмірі 60\~000 доларів США, що за офіційним курсом НБУ на дату подання позову становить 2 194116,00грн та судові витрати 12405,00грн. Крім того, згідно ухвали Деражнянського районного суду Хмельницької області від 31.07.2020 року в межах розгляду цивільної справи за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення боргу накладено арешт на належне останньому майно у виді: житлового будинку, загальною площею 41,2 кв.м., який знаходиться по [ADDRESS] (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 893526368215); нежитлове приміщення № 8-Г, загальною площею 19,3 кв.м., в будинку [ADDRESS] (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 878604068101); нежитлове приміщення № 7-Г, загальною площею 21,0 кв.м в будинку [ADDRESS] (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 878574368101); нежитлове приміщення в цокольному поверсі, загальною площею 25,1 кв.м., в будинку [ADDRESS] (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 634407868101). Рішенням Деражнянського районного суду Хмельницької області від 20.05.2021 року, яке вступило в законну силу 17.11.2021р. стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] грошові кошти за борговою розпискою від 06.07.2017 року в розмірі 50\~000 доларів США. Постановою державного виконавця Другого відділу ДВС у м.Хмельницькому Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) від 20.12.2021 року відкрито виконавче провадження за виконавчим листом Деражнянського районного суду №673/1287/19 від 14.12.2021 року про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] боргу в сумі 50000 доларів США. Згідно постанови головного державного виконавця Деражнянського відділу ДВС у Хмельницькому районі Хмельницької області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) від 12.07.2022р. на підставі виконавчого листа №673/1287/19 Деражнянського районного суду Хмельницької області від 14.12.2021 року описано та накладено арешт на нерухоме майно у виді комплексу гідротехнічних споруд, який складається із греблі №1, загальною площею 850,1 кв.м., греблі №2 загальною площею 635,5кв.м., греблі №3 загальною площею 738,6кв.м., греблі №4 загальною площею 1046,4 кв.м., що у с. Волоське Деражнянського району Хмельницької області та житлового будинку, загальною площею 41,2 кв.м., що знаходиться за адресою [ADDRESS] . Згідно ухвали суду від 11.01.2023 року за клопотанням [PERSON] скасовано заходи забезпечення позову в частині накладення арешту на нежитлове приміщення № 7-Г, загальною площею 21,0 кв.м в будинку [ADDRESS] (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 878574368101) та нежитлове приміщення в цокольному поверсі, загальною площею 25,1 кв.м., в будинку [ADDRESS] (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 634407868101), зважаючи, що вказані об`єкти нерухомості за результатами електронних торгів придбав [PERSON] . Згідно ухвали суду від 04.07.2023 року за клопотанням [PERSON] скасовано заходи забезпечення позову в частині накладення арешту на нежитлове приміщення № 8-Г, загальною площею 19,3 кв.м., в будинку [ADDRESS] (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 878604068101), з огляду на передачу вказаного об`єкта нерухомості стягувачу [PERSON] в рахунок погашення боргу. Також, згідно заочного рішення цього ж суду від 20.02.2023 року, яке набуло чинності 23.03.2023р. стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] три проценти річних від 50\~000 доларів США у розмірі 4500 доларів США, що становить 164\~520грн за відповідним курсом НБУ. 23.02.2023 року зареєстровано право власності [PERSON] на нежитлове приміщення №7-Г, загальною площею 21,0кв.м. та нежитлове приміщення в цокольному поверсі, загальною площею 25,1кв.м., що по [ADDRESS] (реєстраційні номери 878574368101 та 634407868101 відповідно). Згідно рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 12.03.2024 року, яке набрало чинності 23.05.2024 року задоволено позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні нежитловим приміщенням № 7-Г, загальною площею 21,0 кв.м в будинку [ADDRESS] (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 878574368101) та нежитловим приміщенням в цокольному поверсі, загальною площею 25,1 кв.м., в будинку [ADDRESS] (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 634407868101) із звільненням вказаних нежитлових приміщень. Рішенням Хмельницького\~міськрайонного суду\~Хмельницької області\~від 18.12.2024р.\~позовні вимоги\~ [PERSON] \~до [PERSON] ,\~Другого відділу\~ДВС у\~м.Хмельницькому\~Центрального міжрегіонального\~управління Міністерства\~юстиції (м.Київ),\~ДП «Сетам»,\~приватного нотаріуса\~Хмельницького міського\~нотаріального округу\~Палінчак Т.В.\~про визнання\~недійсними електронних\~торгів, скасування\~протоколів електронних\~торгів,\~скасування актів\~про проведення\~електронних торгів,\~визнання недійсним\~та скасування\~свідоцтва про\~придбання нерухомого\~майна з\~прилюдних торгів\~та скасування\~державної реєстрації\~права власності\~на нежитлове\~приміщення (гараж)\~№7\~Г та\~нежитлове приміщення\~загальною площею\~в цокольному\~поверсі 25,1\~кв.м.\~за [PERSON] \~ залишено без задоволення. На час розгляду даної справи, виконавче провадження №67941294 на підставі виконавчого листа №673/1287/19 від 14.12.2021 року про стягнення боргу з [PERSON] на користь [PERSON] перебуває на виконанні у Летичівському ВДВС у Хмельницькому районі Хмельницької області Центрального МРУМЮ (м. Київ). ІV. Мотивована оцінка аргументів сторін та учасників справи, порушення прав, застосовані норми права Відповідно до частини першої статті \~2\~ ЦПК\~України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Статею 10\~ЦПК України визначено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Забороняється відмова у розгляді справи з мотивів відсутності, неповноти, нечіткості, суперечливості законодавства, що регулює спірні відносини. Цивільним законодавством регулюються особисті немайнові та майнові відносини (цивільні відносини), засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників (частина перша статті 1 ЦК України). Частиною першою статті 15\~ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно з частиною першою статті 16\~ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Суд також може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Відповідно до статті 60\~СК України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Тлумачення статті 61\~СК України свідчить, що спільною сумісною власністю подружжя, що підлягає поділу, можуть бути будь-які види майна, за винятком тих, які згідно із законом не можуть їм належати (виключені з цивільного обороту), незалежно від того, на ім`я кого з подружжя вони були набуті. Поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, здійснюється шляхом виділення його в натурі, а у разі неподільності присуджується одному з подружжя, якщо інше не визначено домовленістю між ними (частини перша, друга статті 71 СК України), або реалізується через виплату грошової чи іншої матеріальної компенсації вартості його частки (частина друга статті 364 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 13\~ЦК України не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. Однією із основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність (пункт 6 частини першої статті 3 ЦК України) і дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними, тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта\~статті 263 ЦПК України). Так,\~у постанові\~Верховного Суду\~в складі\~колегії суддів\~Другої судової\~палати Касаційного\~цивільного суду\~від 06\~березня 2019\~року у\~справі №\~317/3272/16-ц\~(провадження\~№ 61-156св17)\~зроблено висновок,\~що поділ\~спільного майна\~подружжя не\~може використовуватися\~учасниками цивільного\~обороту для\~уникнення сплати\~боргу боржником\~або виконання\~судового рішення\~про стягнення\~боргу.\~Боржник,\~проти якого\~ухвалене судове\~рішення про\~стягнення боргу\~та накладено\~арешт на\~його майно,\~та його\~дружина,\~які здійснюють\~поділ майна, діють очевидно недобросовісно та зловживають правами стосовно кредитора, оскільки поділ майна порушує майнові інтереси кредитора і направлений на недопущення звернення стягнення на майно боржника. Тому правопорядок не може залишати поза реакцією такі дії, які хоч і не порушують конкретних імперативних норм, але є очевидно недобросовісними та зводяться до зловживання правом. Аналогічний по суті висновок зроблений у постанові Верховного Суду в складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 11 листопада 2019 року в справі № 337/474/14-ц (провадження № 61-15813сво18), яка також стосувалася поділу майна подружжя при подібних фактичних обставинах. У постанові Верховного суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 11.08.2021 у справі № 723/826/19 також наявний висновок про те, що приватно-правовий інструментарій не повинен використовуватися учасниками цивільного обороту для\~уникнення сплати боргу (коштів, збитків, шкоди) або виконання судового рішення про стягнення боргу (коштів, збитків, шкоди), що набрало законної сили. Про зловживання правом і використання приватно-правового інструментарію всупереч його призначенню проявляється в тому, що: особа (особи) «використовувала/використовували право на зло»; наявні негативні наслідки (різного прояву) для інших осіб (негативні наслідки являють собою певний стан, до якого потрапляють інші суб`єкти, чиї права безпосередньо пов`язані з правами особи, яка ними зловживає; цей стан не задовольняє інших суб`єктів; для здійснення ними своїх прав не вистачає певних фактів та/або умов; настання цих фактів/умов безпосередньо залежить від дій іншої особи; інша особа може перебувати у конкретних правовідносинах з цими особами, які «потерпають» від зловживання нею правом, або не перебувають); враховується правовий статус особи /осіб (особа перебуває у правовідносинах і як їх учасник має уявлення не лише про обсяг своїх прав, а і про обсяг прав інших учасників цих правовідносин та порядок їх набуття та здійснення; особа не вперше перебуває у цих правовідносинах або ці правовідносини є тривалими, або вона є учасником й інших аналогічних правовідносин). Зі змісту п.п. 23,24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» вбачається, що вирішуючи спори між подружжям про майно,\~необхідно встановлювати обсяг спільно нажитого майна, наявного на час припинення спільного ведення господарства, з`ясовувати джерело і час його придбання. \~ \~ \~ \~За таких обставин суд виснує, що на момент звернення позивачки до суду з позовом про поділ майна подружжя, на виконанні у Другому відділі ДВС у м.Хмельницькому Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) та у Деражнянському (в подальшому в зв`язку з реорганізацією- Летичівському) відділі ДВС у Хмельницькому районі Хмельницької області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) перебував виконавчий лист від №673/1287/19 від 14.12.2021 року про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] боргу в сумі 50000 доларів США, ухвалою суду від 31.07.2020 року, а після постановою державного виконавця від 12.07.2022р. на все майно [PERSON] , окрім спірної квартири, було накладено арешт, частина цього майна у вигляді трьох нежитлових приміщень (два гаража та приміщення в цокольному поверсі) по [ADDRESS] в процесі виконання рішення суду відчужені на користь третіх осіб. Також, суд зауважує, що предметом спору є іпотечне майно, а саме квартира [ADDRESS] . Ухвалення судом рішення, яке стосується іпотечного майна, у будь-якому випадку стосується прав та обов`язків іпотекодержателя, оскільки безумовно впливає на можливість виконання уже ухваленого на користь іпотекодержателя рішення про стягнення з [PERSON] заборгованості за договором позики в розмірі 60000 доларів США та впливає на можливість [PERSON] звернути стягнення на іпотечне майно. Крім того, при вирішенні спору по суті суд також зважає на ставлення відповідача до позовних вимог, які він в судовому засіданні визнав та його поведінку, яка була направлена на відчуження спірного майна. Так,\~ в листопаді 2020 року ПП «Девелопер Менеджер Груп», власником якого є [PERSON] звернулося до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із позовом до [PERSON] про визнання права власності на майно у виді житлового будинку по [ADDRESS] , нежитлових приміщень №7-Г площею 21м.кв., №8-Г, площею 19,3м.кв. та нежитлового приміщення в цокольному поверсі, загальною площею 25,1м.кв., що знаходяться за адресою [ADDRESS] . Заочним рішенням вказаного суду від 08.06.2021 року позовні вимоги задоволено. 23.06.2021 року [PERSON] звертався до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову, вжитих згідно ухвали Деражнянського районного суду від 31.07.2020 року у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення боргу. Ухвалою цього суду від 05.07.2021 року у задоволенні вказаної заяви відмовлено. Крім того, ухвалою цього суду від 23.12.2021 року повторно відмовлено у задоволенні клопотання [PERSON] про скасування заходів забезпечення позову згідно ухвали суду від 31.07.2020р. Згідно постанови Хмельницького апеляційного суду від 25.11.2021 року заочне рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 08.06.2021 року скасоване та прийнято постанову про відмову у задоволенні позовних вимог ПП «Девелопер Менеджер Груп». Також [PERSON] звертався до суду із скаргою на бездіяльність державного виконавця та зобов`язання зняття арешту з нерухомого майна, яка згідно ухвали Деражнянського районного суду Хмельницької області від 20.09.2022 року залишена без розгляду. За таких обставин суд приходить до висновку, що поділ майна подружжя в обраний позивачкою спосіб, у зв`язку з тим, що у випадку поділу майна будуть порушені майнові права та інтереси [PERSON] та [PERSON] як кредиторів, направлений на недопущення звернення стягнення на майно боржника, тому сторони діють очевидно недобросовісно та зловживають своїми правами стосовно кредиторів, при фактичній відсутності спору між собою. При цьому, як уже зазначалось судом, частина спірного майна у виді нежитлових приміщень по [ADDRESS] відчужена на користь третіх осіб, що унеможливлює його поділ. \~ \~ \~ \~ Підстави та порядок постановлення судом окремої ухвали регламентується положеннями ст. 262 ЦПК України. \~ \~ \~ \~Так, відповідно до ч.ч.1-4 вказаної статті ЦПК передбачені підстави для постановлення окремої ухвали судом, перелік яких є вичерпним. \~ \~ \~ \~Зокрема, згідно ч.1 ст. 262 ЦПК, суд виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу. \~ \~ \~ \~Зважаючи, що суд не вбачає наявність в діях сторін, що пов`язанні із ініціюванням даного судового процесу, ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст. 190 КК України, клопотання представника [PERSON] з цього приводу є безпідставним та задоволенню не підлягає. V. Судові витрати Однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (п. 12 ч. 3\~ст. 2 ЦПК України). Згідно з ч. 1\~ст. 133 ЦПК України\~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно із частиною першою статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем [PERSON] , згідно квитанції до платіжної інструкції на переказ готівки №65530000 від 26.04.2023 року сплачено судовий збір в розмірі 9125,60грн. В зв`язку з тим, що судом позовні вимоги [PERSON] залишено без задоволення, судовий збір в означеному розмірі слід покласти на останню.

Outcome: dismissed