Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-26 00:00:00

Позивач, керівник Кропивницької окружної прокуратури, звернувся в суд з позовом про стягнення витрат на стаціонарне лікування особи, яка потерпіла від злочину в сумі 20\~826,36 грн. на рахунок державного бюджету та 4\~224,84 грн. в дохід місцевого бюджету до відповідача [PERSON] . Позов мотивовано тим, що згідно ухвали Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 22.04.2024 у справі № 390/736/24 [PERSON] звільнено від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 286 КК України на підставі ст. 46 КК з України у зв`язку з примиренням винного з потерпілим. Потерпілим у даному кримінальному провадженні є [PERSON] . Позов в межах кримінального судочинства про стягнення з [PERSON] витрат на лікування потерпілого не заявлявся, вимоги про відшкодування шкоди у даному вмпадку вирішуються в порядку цивільного судочинства. Так, судом встановлено, що 07.02.2024 року близько 07.28 год. [PERSON] керував технічно справним автомобілем Daewoo Nexia, реєстраційний номер [NUMBER] , рухався по вул. Героїв Маріуполя у Кропивницькому районі Кіровоградської області від вул. Ялтинська в напрямку с. Бережинка, проявив особисту неуважність та безпечність, здійснюючи маневр повороту ліворуч на проїзну частину авто дороги Н-14. допустив зіткнення з мопедом марки Delta ХТ50-10, реєстраційний номер [NUMBER] , під керуванням [PERSON] , який рухався в зустрічному напрямку. Своїми діями [PERSON] порушив пункти 1.5. 2.3 (б). 10.1. 16.6 ПДР України. У результаті дорожньо-транспортної пригоди водій мопеда [PERSON] , згідно висновку експерта № 197 від 16.03.2024 року отримав тілесні ушкодження у вигляді: перелому 6 ребра зліва по середньо- ключичній лінії, гематоми в ділянці правого стегна по внутрішній поверхні, які відносяться до категорії середнього ступеня тяжкості. Потерпілий [PERSON] , [INFO] , внаслідок злочинних дій [PERSON] в період з 07.02.2024 року по 19.02.2024 року перебував на стаціонарному лікуванні у торакальному хірургічному відділенні КНП «Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради» та на його лікування закладом витрачено кошти на загальну суму 25 051,20 грн. (12 л/дн. X 2 087,6 грн. = 25 051,20 грн.), а тому саме така сума повинна бути стягнута з відповідача. Вказаний розрахунок підтверджено листом КНП «Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради» від 21.08.2024 року за № 3397/02-18/06. Згідно проведеного розрахунку витрати на 1 ліжко-день у лютому 2024 року складають: оплата праці = 1 174,5 грн.; нарахування на заробітку плату = 258,39 грн.; господарські витрати (предмети, матеріали) = 0,68 грн.; медикаменти та перев`язувальні матеріали = 285,72 грн.; продукти харчування = 16,24 грн.; оплата комунальних послуг та енергоносіїв = 352,07 грн.; У вартість ліжко-дня включені витрати здійснені: за рахунок коштів НСЗУ (держбюджет) в сумі 1 725,53 х 12 =20 826,36 грн.; за рахунок коштів обласного бюджету (оплата комунальних та енергоносіїв - 352,07 грн. за 12 л/днів) 4 224,84 грн. Враховуючи вищезазначене, у вартість ліжко-дня включені витрати здійснені: за рахунок коштів державного та обласного бюджету. Посилаючись на вказані обставини, норми чинного законодавства, просить задовольнити позов. Ухвалою суду від 03.12.2024 року позов прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження. Відповідачем відзив на позов не подано, суду надана заява про розгляд справи без його участі. В судове засідання представниками окружної прокуратури, Національної служби здоров`я України, Кіровоградської обласної ради, КНП «Кіровоградська обласна лікарня» подані заяви про розгляд справи у їх відсутності. Справа розглядається в порядку спрощеного провадження, фіксування судового процесу не здійснюється, суд обмежується доказами, наданими позивачем. Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Частиною першою\~статті 4 ЦПК України\~передбачено, що\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до частини першої\~статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України). Статтею 131-1 Конституції України передбачено, що прокуратура забезпечує представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 56 ЦПК України з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з позовом, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом інших осіб, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення Верховним Судом України, про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Відповідно до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Під час\~здійснення представництва\~інтересів громадянина\~або держави\~у суді\~прокурор має\~право в\~порядку,\~передбаченому процесуальним\~законом та законом, що регулює виконавче провадження, звертатися до суду з позовом (заявою, поданням). Прокурор може\~представляти інтереси\~держави в\~суді у\~випадках: якщо захист\~цих інтересів\~не здійснює\~або неналежним\~чином здійснює\~орган державної\~влади,\~орган місцевого\~самоврядування чи\~інший суб`єкт\~владних повноважень,\~до компетенції\~якого віднесені\~відповідні повноваження; у разі відсутності такого органу. У рішенні ЄСПЛ від 15.11.1996 року у справі «Чахал проти Об`єднаного королівства» суд наголосив, що засіб захисту повинен бути «ефективним» як у законі так і на практиці, зокрема, у тому сенсі щоб його використання не було ускладнено діями чи недоглядом органів влади відповідної держави. Подання позову прокурором за таких умов є єдиним ефективним засобом поновлення порушених інтересів держави та у даному випадку прокурор виступає не як альтернативний, а як єдиний можливий суб`єкт звернення до суду, забезпечуючи європейський принцип рівності сторін у процесі шляхом здійснення представництва інтересів держави у суді та усунення невигідності у становищі між сторонами правовідносин. Верховний Суд у справі № 126/786/19 від 15.01.2020 року (провадження № 61-12929св19) зазначив, що Закон України «Про прокуратуру» та положення ЦПК України не містять жодної норми, яка б зобов`язувала прокурора надавати докази неналежного здійснення органом, уповноваженим здійснювати функції у спірних правовідносинах, своїх повноважень щодо захисту інтересів держави та доказів неможливості такого звернення самостійно. Прокурор повинен лише обґрунтувати наявність підстав. Підкреслюючи необхідність дотримання принципу рівності процесуальних можливостей сторін у справі «Бацаніна проти Росії» в пункті 27, Європейський Суд з прав людини визначив, що підтримка прокуратурою одної із сторін може бути виправдана за певних обставин, в тому числі, у випадку, коли інтереси держави потребують захисту (рішення у справі «Бацаніна проти Росії» № 8927/02 від 26 травня 2009 року). Є категорія\~справ,\~де підтримка\~прокурора не\~порушує справедливого\~балансу.\~Так,\~у справі\~«Менчинська проти\~Російської Федерації»\~(рішення\~від 15.01.2009 року, заява № 42454/02, пункт 35) ЄСПЛ висловив таку позицію (у неофіційному перекладі): «Сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави». Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч. 2 ст. 1191 ЦК держава, Автономна Республіка Крим, територіальні громади, юридичні особи мають право зворотної вимоги до фізичної особи, винної у вчиненні кримінального правопорушення, у розмірі коштів, витрачених на лікування особи, яка потерпіла від цього кримінального правопорушення. Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 1206 ЦК України особа, яка вчинила злочин, зобов`язана відшкодувати витрати закладу охорони здоров`я на лікування потерпілого від цього злочину. Якщо лікування проводилось закладом охорони здоров`я, що є у державній власності, у власності Автономної Республіки Крим або територіальної громади, кошти від відшкодування витрат на лікування зараховуються до відповідного бюджету. Судом встановлено, що 07.02.2024 року близько 07.28 год. [PERSON] керував технічно справним автомобілем Daewoo Nexia, реєстраційний номер [NUMBER] , рухався по вул. Героїв Маріуполя у Кропивницькому районі Кіровоградської області від вул. Ялтинська в напрямку с. Бережинка, проявив особисту неуважність та безпечність, здійснюючи маневр повороту ліворуч на проїзну частину авто дороги Н-14. допустив зіткнення з мопедом марки Delta ХТ50-10, реєстраційний номер [NUMBER] , під керуванням [PERSON] , який рухався в зустрічному напрямку. Своїми діями [PERSON] порушив пункти 1.5. 2.3 (б). 10.1. 16.6 ПДР України. У результаті дорожньо-транспортної пригоди водій мопеда [PERSON] , згідно висновку експерта № 197 від 16.03.2024 року отримав тілесні ушкодження у вигляді: перелому 6 ребра зліва по середньо- ключичній лінії, гематоми в ділянці правого стегна по внутрішній поверхні, які відносяться до категорії середнього ступеня тяжкості. Згідно ухвали Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 22.04.2024 у справі № 390/736/24 [PERSON] звільнено від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 286 КК України на підставі ст. 46 КК з України у зв`язку з примиренням винного з потерпілим. Потерпілим у даному кримінальному провадженні є [PERSON] . Потерпілий [PERSON] , [INFO] , внаслідок злочинних дій [PERSON] в період з 07.02.2024 року по 19.02.2024 року перебував на стаціонарному лікуванні у торакальному хірургічному відділенні КНП «Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради» та на його лікування закладом витрачено кошти на загальну суму 25 051,20 грн. (12 л/дн. X 2 087,6 грн. = 25 051,20 грн.). Вказаний розрахунок підтверджено листом КНП «Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради» від 21.08.2024 року за № 3397/02-18/06. Згідно проведеного розрахунку витрати на 1 ліжко-день у лютому 2024 року складають: оплата праці = 1 174,5 грн.; нарахування на заробітку плату = 258,39 грн.; господарські витрати (предмети, матеріали) = 0,68 грн.; медикаменти та перев`язувальні матеріали = 285,72 грн.; продукти харчування = 16,24 грн.; оплата комунальних послуг та енергоносіїв = 352,07 грн.; У вартість ліжко-дня включені витрати здійснені: за рахунок коштів НСЗУ (держбюджет) в сумі 1 725,53 х 12 =20 826,36 грн.; за рахунок коштів обласного бюджету (оплата комунальних та енергоносіїв - 352,07 грн. за 12 л/днів) 4 224,84 грн. Враховуючи вищезазначене, у вартість ліжко-дня включені витрати здійснені: за рахунок коштів державного та обласного бюджету. У п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 07.07.1995 року № 11 «Про відшкодування витрат на стаціонарне лікування особи, яка потерпіла від злочину та судових витрат» роз`яснено, що питання про відшкодування витрат на стаціонарне лікування потерпілого вирішується згідно з Порядком обчислення розміру фактичних витрат закладу охорони здоров`я на стаціонарне лікування потерпілого від злочинного діяння та зарахування стягнених з винних осіб коштів до відповідного бюджету і їх використання, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 545 від 16.07.1993 року. Термін і обґрунтованість перебування потерпілого від злочину на стаціонарному лікуванні визначається на підставі даних лікувального закладу, де він перебуває на лікуванні. До справи має бути приєднана довідка-розрахунок бухгалтерії цього закладу із записом про вартість одного ліжко-дня та загальну суму фактичних витрат на лікування потерпілого. Пунктом 2 указаного Порядку передбачено, що сума коштів, яка підлягає відшкодуванню, визначається закладом охорони здоров`я, в якому перебував на лікуванні потерпілий, виходячи з кількості ліжко-днів, проведених ним в стаціонарі та вартості витрат на його лікування в день. Кількість ліжко-днів визначається на підставі медичної картки стаціонарного хворого (форма 003/у) або інших документів, які підтверджують дату госпіталізації та виписки хворого із стаціонару лікувального закладу. Визначення суми витрат на лікування потерпілого за один ліжко-день провадиться виходячи з фактичної кількості ліжко-днів і загальної суми фактичних витрат за місяць (в якому проводилось лікування) на утримання лікувального закладу, за винятком витрат на капітальні вкладення, капітальний ремонт і придбання інвентарю та обладнання. Відповідно до п. 4 зазначеного Порядку, стягнуті в установленому порядку кошти залежно від джерела фінансування закладу охорони здоров`я, у якому перебував на стаціонарному лікуванні потерпілий, зараховуються до відповідного бюджету або на користь юридичної особи (відомства), якій належить заклад охорони здоров`я. Фінансування КНП «Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради» здійснювалось Національною службою здоров`я України (далі - НСЗУ) за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом оплати наданих лікарнею медичних послуг за програмами медичних гарантій відповідно до укладеного між ними Договору про медичне обслуговування населення за програмою медичних гарантій № 2768-Е124-Р000 від 05.02.2024. Кошти перераховуються НСЗУ безпосередньо на рахунок лікарні. Крім того, лікарня провадить свою діяльність за рахунок коштів обласного бюджету згідно Лімітної довідки про бюджетні асигнування на 2024 рік та Витягу з розпису плану використання обласного бюджету на 2024 рік. Відповідно до статті 3 Закону України «Про основи законодавства України про охорону здоров`я» закладом охорони здоров`я є юридична особа будь-якої форми власності та організаційно-правової форми або її відокремлений підрозділ, що забезпечує медичне обслуговування населення на основі відповідної ліцензії та професійної діяльності медичних (фармацевтичних) працівників і фахівців з реабілітації. Відповідно до Статуту КНП «Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради», затвердженого розпорядженням голови Кіровоградської обласної ради №189 ор від 09.08.2023 є багатопрофільним лікарняним закладом охорони здоров`я - комунальним унітарним некомерційним та неприбутковим підприємством, що надає послуги екстреної, первинної та спеціалізованої медичної допомоги в стаціонарних та амбулаторних умовах будь-яким особам в порядку та на умовах, встановлених законодавством України та цим Статутом (п. 1.3). Підприємство належить до об`єктів комунальної власності та користується майном, що належить до спільної власності територіальних громад сіл, селищ, і міст області та закріплене за ним на праві оперативного управління, з обмеженням правомочності розпорядження щодо окремого майна, що здійснюється за згодою власника у встановленому порядку та в межах, установлених законодавством і власником майна або уповноваженим органом. Підприємство здійснює господарську некомерційну діяльність спрямовану на досягнення соціальних та інших результатів без мети одержання прибутку (п. 1.5, п. 1.6). Засновник підприємства - Кіровоградська обласна рада (п.1.9). Відповідно до ч. 3 ст. 1206 ЦК України якщо лікування проводилося закладом охорони здоров`я, що є у державній власності, у власності Автономної Республіки Крим або територіальної громади, спільній власності територіальних громад, кошти на відшкодування витрат на лікування зараховуються до відповідного бюджету, за рахунок якого таке лікування фінансувалося. Якщо лікування проводилося закладом охорони здоров`я, який за відповідні надані медичні послуги отримує кошти згідно з договором про медичне обслуговування населення за програмою медичних гарантій, такі кошти зараховуються до Державного бюджету України. Таким чином, медичні послуги надано КНП «Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради» на підставі договору про медичне обслуговування населення за програмою медичних гарантій, укладеного між НЗСУ (замовник) та КНП «Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради». Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про державні фінансові гарантії медичного обслуговування населення» держава гарантує повну оплату згідно з тарифом за рахунок коштів Державного бюджету України надання громадянам необхідних їм медичних послуг та лікарських засобів, що передбачені програмою медичних гарантій. Пунктом 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про державні фінансові гарантії медичного обслуговування населення» передбачено, що однією з функції Національної служби здоров`я України, як Уповноваженого органу, є укладення, зміна та припинення договорів про медичне обслуговування населення та договорів про реімбурсацію. У пункті 8 Типової форми договору про медичне обслуговування населення за програмою медичних гарантій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 410 від 25.04.2018 року, передбачено, що надавач зобов`язується надавати медичні послуги за програмою медичних гарантій пацієнтам, а замовник зобов`язується оплачувати такі програми відповідно до встановленого тарифу та коригувальних коефіцієнтів. Тобто, послуги КНП «Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради» пов`язані з наданням медичних послуг за програмою медичних гарантій пацієнтам, оплачено НСЗУ як замовником медичних послуг за рахунок коштів Державного бюджету України. У пунктів 1 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державні фінансові гарантії медичного обслуговування населення», визначено, що програма державних гарантій медичного обслуговування населення (програма медичних гарантій) - програма, що визначає перелік та обсяг медичних послуг, медичних виробів та лікарських засобів, повну оплату надання яких пацієнтам держава гарантує за рахунок коштів Державного бюджету України згідно з тарифом, для профілактики, діагностики, лікування та реабілітації у зв`язку з хворобами, травмами, отруєннями і патологічними станами, а також у зв`язку з вагітністю та пологами. Механізм використання коштів, передбачених у державному бюджеті за програмою «Реалізація програми державних гарантій медичного обслуговування населення» (КПКВК 2308060) визначено «Порядком використання коштів, передбачених у державному бюджеті на реалізацію програми державних гарантій медичного обслуговування населення», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 24.12.2019 № 1086. Перелік медичних послуг, повну оплату надання яких пацієнтам держава гарантує за рахунок коштів Державного бюджету України у 2024 році, визначений Порядком реалізації програми державних гарантій медичного обслуговування населення у 2024 році. НСЗУ є розпорядником бюджетних коштів нижчого рівня та відповідальним виконавцем бюджетної програми і оскільки НСЗУ витратила державні (бюджетні) кошти при наданні медичних послуг - лікування потерпілого, котрий перебував на стаціонарному лікуванні у період з 07.02.2024 року по 19.02.2024 року з вини [PERSON] - на підставі договору про медичне обслуговування населення за програмою медичних гарантій, укладеного між НЗСУ (замовник) та КНП «Кіровоградська обласна лікарня Кропивницької обласної ради», вказані кошти підлягають стягненню з винної особи. З огляду на те, що КНП «Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради» є комунальним унітарним некомерційним підприємством, є об`єктом спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст області, засновником якого являється Кіровоградська обласна рад, а кошти, які виділяються на лікування хворих, надходять із місцевого та державного бюджету, у даному випадку відсутність коштів, призводить до ненадходження коштів до бюджету, що створює навантаження на бюджет та ускладнює процес безкоштовного лікування осіб, які цього потребують, чим завдається істотна шкода державним інтересам в цілому, суд приходить до висновку, що позов Кропивницької окружної прокуратури підлягає задоволенню, кошти в сумі 20 826,36 грн. підлягають до зарахування на користь Державного бюджету України, а кошти в сумі 4 224,84 грн. - в дохід місцевого бюджету. Відповідно до вимог статті 141 ЦПК України у разі задоволення позову судові витрати покладаються на відповідача, а тому стягненню на користь держави з відповідача підлягають судові витрати в сумі 3\~028,00 грн.

Outcome: approved