Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-20 00:00:00

16.08.2024 до суду надійшов вищезазначений позов, в якому позивач просить стягнути з Акціонерного товариства «Акціонерний банк «РАДАБАНК» безпідставно одержані кошти в сумі 2\~150 грн. Ухвалою судді від 27.08.2024 відкрито провадження у справі та вирішено проводити її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. 08.10.2024 до суду надійшов відзив на позовну заяву. Доводи позивача. 09.06.2022 між сторонами укладено договір комплексного банківського обслуговування. Умов договору були порушені позивачем, тому відповідач 31.08.2023 звернувся до суду про стягнення з позивача 14\~229,88 грн. 26.01.2024 позивач звернувся до відповідача із пропозицією погасити заборгованість добровільно, та зі згоди відповідача, сплатив 16\~380 грн. тому що продовжували нараховуватися проценти 18.04.2024 суд закрив провадження у зв`язку із відсутністю предмета спору. Оскільки відповідач не подавав заяви про збільшення розміру позовних вимог із 14\~229,88 грн. до 16\~380 грн. позивач вважає різницю між вказаними сумами такою, що набута відповідачем безпідставно. Доводи Відповідача. 2\~150 грн які просить стягнути позивач є процентами за період з 29.08.2023 (дата формування розрахунку для позову у справі №712/9849/23) до 26.01.2024 (дата погашення заборгованості позивачем). Відповідач зазначає про правомірність нарахування таких процентів, зокрема відповідно до умов ЗКБО ФО, які розміщені на веб-сайті відповідача, із чим погодився позивач підписавши заяву та заяву-згоду щодо приєднання до ДКБО ФО. Також відповідач вказує про договірний характер відносин між сторонами, що виключає можливість застосування ст. 1212 ЦК України. Фактичні обставини встановлені судом. Згідно пенсійного посвідчення № [NUMBER] позивач є інвалідом другої групи. 08.06.2022 позивачем підписано заяву-згоду на приєднання до договору комплексного банківського обслуговування. 09.06.2022 позивачем підписано заяву на оформлення послуг з відкриття та обслуговування поточних рахунків у якій вказано про кредит овердрафт у сумі 10 тис.грн. згідно з умовами (додаток №7/7.1 до договору). У вказаних заяв містяться відсилання до правил та не вказано умов кредитування, в стому числі й розміру процентів. Також 09.06.2022 позивачем підписано паспорт споживчого кредиту у якому визначено умови кредитування, в тому числі розмір процентів. В провадженні Соснівського районного суду м. Черкаси перебувала цивільна справа №712/9849/23 за позовом АТ АБ «Радабанк» до [PERSON] про стягнення 14\~229,88 грн (9\~477,34 грн тіло кредиту, 4\~752,54 грн. проценти) за договором комплексного банківського обслуговування №283722/ФКР519/23 (провадження відкрито 30.10.2023). Згідно квитанції до платіжної інструкції від 26.01.2024 [PERSON] вніс на свій поточний рахунок 16\~380 грн. Згідно виписки по особовому рахунку позивача 26.01.2024 9\~477,34 грн. було зараховано на погашення заборгованості [PERSON] . Згідно іншої виписки вбачається, що відповідачем з 30.08.2023 до 25.01.2024 нараховано позивачу проценти в сумі 2\~155,44 грн. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 18.03.2024 провадження у справі №712/9849/23 закрито у зв`язку із відсутністю предмету спору. При цьому в ухвалі вказано лише про відповідну заяву від представника позивача та відсутність заперечень у відповідача. Факт наявності/відсутності предмета спору суд не перевіряв. Норми права, що застосував суд. Частинами 1-2 статті 1212 ЦК України визначено, що особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином. Надані банком умови та правила надання банківських послуг, з огляду на їх мінливий характер, не можна вважати складовою кредитного договору якщо ці умови прямо не передбачені в анкеті-заяві позичальника, яка безпосередньо підписана останнім і лише цей факт може свідчити про прийняття позичальником запропонованих йому умов та приєднання як другої сторони до запропонованого договору. Отже, витяг з мов та правил надання банківських послуг які не містять підпису позичальника, тому їх не можна розцінювати як частину кредитного договору. Отже відсутні підстави вважати, що сторони обумовили у письмовому вигляді ціну договору, яка встановлена у формі сплати процентів за користування кредитними коштами. Зазначений правовий висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.07.2019 (справа №342/180/17). Об`єднана палата Касаційного цивільного суду в постанові від 23.05.2022 у справі №393/126/20 відступила від висновку, викладеного у постановах КЦС від 2.12.2020 у справі №284/157/20-ц, від 18.11.2020 у справі №313/346/20 та від 26.12.2019 у справі №467/555/19, про те, що паспорт споживчого кредиту є невід`ємною складовою частини спірного кредитного договору з огляду на згоду позичальника з умовами кредитування, яка підтверджена його підписом. Згідно висновків вказаної постанови «Потрібно розмежовувати форму правочину та спосіб підтвердження виконання переддоговірного обов`язку кредитодавцем по наданню споживачу інформації, необхідної для порівняння різних пропозицій кредитодавця. Способом підтвердження виконання переддоговірного обов`язку кредитодавця є паспорт споживчого кредиту. Ознайомлення з паспортом споживчого кредиту, його підписання споживачем не означає укладення договору про споживчий кредит та дотримання його форми, оскільки в паспорті кредиту не відбувається фіксація волі сторін договору та його змісту». Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін та інші проти України» рішення ЄСПЛ від 10.02.2010), постанови КЦС ВС від 07.10.2020 у справі №465/3586/17, від 08.10.2020 у справі №712/22134/12, від 05.10.2020 у справі №347/637/18, від 27.10.2020 у справі №243/11349/18. Висновок. 1. Зважаючи що у підписаних позивачем заявах відсутні умови кредиту, відсутні підстави вважати, що сторони обумовили у письмовому вигляді ціну договору, яка встановлена у формі сплати процентів за користування кредитними коштами. 2. Ознайомлення з паспортом споживчого кредиту не означає укладення договору про споживчий кредит та дотримання його форми, оскільки в паспорті кредиту не відбувається фіксація волі сторін договору та його змісту. 3. Відтак відсутні підстави для нарахування та сплати позивачем процентів в користь відповідача. Викладене свідчить про правильність застосування до спірних правовідносин приписів ст.1212 ЦК України та про заколення позову. 4. Інші аргументи сторін не впливають на правильність вирішення спору, тому їх оцінка судом не здійснюється. Розподіл судових витрат. Позивач звільнений від сплати судового збору та не заявляв про понесення ним судових витрат. Відтак відсутні підстави для їх розподілу. На підставі викладеного суд -

Outcome: approved