Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-18 00:00:00

[PERSON] (далі позивач) звернулася до Іванківського районного суду Київської області з позовом до Іванківської селищної ради Вишгородського району Київської області (далі відповідач) про продовження строку для прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовані наявністю підстав для встановлення додаткового строку в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Позивачка зазначає, що померлий [PERSON] є її чоловіком, з яким остання перебувала у зареєстрованому шлюбі з 14.02.1981 року по день його смерті. На день смерті [PERSON] проживав та був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина у вигляді земельної ділянки. У померлого [PERSON] спадкоємцем першої черги були лише позивачка, як дружина, з якою останній перебував у зареєстрованому шлюбі. Заповіту померлий не залишив, про що свідчить відповідь Іванківської сільської ради № 66 від 25.11.2024 року на адвокатський запит. Позивачка, починаючи з 2008 року є інвалідом другої групи загального захворювання, а відтак, потребує необхідного догляду, за яким і звернулася до рідної доньки. Тривалий час подружжя проживало окремо, але шлюб між ними не був розірваний, потреба у сторонньому догляді позивачки зумовила її переїзд до Черкаської області до рідної доньки, де остання проживає і на теперішній час. Починаючи з 2022 року за позивачкою здійснюється постійний сторонній догляд донькою - [PERSON] , яка проживає за адресою: [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] , позивачка з поважних причин не змогла, як бути присутньою на його похованні, так і подати відповідну заяву про успадкування належного померлому майна. Позивачка не визнана судом обмежено чи недієздатною, але внаслідок непереборної перешкоди у вигляді психічного захворювання, не могла реалізувати в установлений законом строк свій намір аби заявити право на спадщину померлого. У грудні 2024 року позивач звернулася до Іванківської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. 27.12.2024 року державний нотаріусом Салімській Ніні Дмитрівні було відмовлено у заведенні спадкової справи після смерті чоловіка, у зв`язку із пропущенням строку для прийняття спадщини у формі постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Позивачка зазначає, що нотаріус відмовив їй у прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] з тих підстав, які не залежали від неї самої, але є непереборними аби вважати, що строк на прийняття спадщини нею пропущений з поважних підстав. У позасудовому порядку реалізувати своє право на спадщину позивачка не може, а тому і звертається до суду з даним позовом. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим у справі визначено суддю Мовчана В.В. Ухвалою Іванківського районного суду Київської області від 13.01.2025 відкрито провадження у справі. Справу вирішено розглядати в порядку загального позовного провадження. Підготовче судове засідання призначено на 06.02.2025. Ухвалою Іванківського районного суду Київської області від 06.02.2025 закрито підготовче провадження т а призначено справу до розгляд по суті на 19.03.2025. Представник позивача взяла участь в засіданні в режимі відеоконференції. Відповідач у судове засідання не з`явився, однак звернулися до суду з клопотанням про розгляд справи без представника селищної ради. Проти задоволення позовних вимог не заперечував. Суд, розглянувши подані стороною заявника документи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи по суті, вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав. З наданих доказів, встановлено такі факти і обставини: [PERSON] , помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , між [PERSON] та [PERSON] 14.02.1981 було укладено шлюб. Після укладення шлюбу позивачці було присвоєно прізвище чоловіка [PERSON] . Згідно довідки до акту огляду МСЕК № 135059 [PERSON] має другу групу інвалідності. [PERSON] потребує постійного стороннього догляду, згідно висновків № 82, 108, 32 лікарської комісії медичного закладу щодо необхідності постійного стороннього догляду за інвалідом І чи ІІ групи внаслідок психічного розладу. Відповідно до довідки, виданої 25.11.2024 діловодом Термахівського старостинського округу, [PERSON] на день смерті був зареєстрований та проживав один за адресою: [ADDRESS] . До Іванківської селищної ради Вишгородського району Київської області із заявою про прийняття спадщини, після смерті [PERSON] , ніхто не звертався, заповіт не складався, що підтверджується листом діловода Термахівського старостинського округу від 25.11.2024 № 66. Постановою державного нотаріуса Іванківської державної нотаріальної контори Воробей Т.П. від 27.12.2024 [PERSON] було відмовлено у заведені спадкової справи після [PERSON] , яким помер [INFO] , у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з ст. 1220 Цивільного кодексу України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно з ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1272 Цивільного кодексу України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 Цивільного кодексу України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивачка пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України. Згідно з положеннями постанови Верховного Суду від 26 червня 2019 року, справа №\~565/1145/17, правила частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловив Верховний Суд України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Зазначений висновок відповідає правовим позиціям Верховного Суду України, які викладені у постановах: від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15, від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12. Суд враховує правову позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000, якою визначено, що при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Цивільним кодексом України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 Цивільного кодексу\~України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст. 1272 Цивільного кодексу України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм та вивчивши зазначені причини пропуску, встановленого законодавством строку, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 60\~ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити, та визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню. Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. За таких обставин, суд визнає поважними причини пропуску строку прийняття спадщини, оскільки зазначені обставини ніким не спростовані, інших спадкоємців судом не встановлено, позивачем не було заявлено відмови від спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. З матеріалів справи вбачається, що позивач звільнений від сплати судового збору, як інвалід 2 групи, на підставі Закону України «Про судовий збір». На підставі ст. 141 ЦПК України, з відповідача в дохід Держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1 211,20 грн. від сплати якого при зверненні до суду позивач була звільнена.

Outcome: approved