Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-24 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] звернулася до Солонянського районного суду Дніпропетровської області з позовом до Солонянської селищної ради, третя особа [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначила, що у 2016 році позивач разом зі своїм чоловіком [PERSON] вирішили забрати до себе матір чоловіка [PERSON] з метою здійснення за нею догляду. \~ \~ \~ \~За життя [PERSON] склала заповіт № 4754 від 10.05.2007, відповідно до якого усе своє майно заповіла [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина. \~ \~ \~ \~01.10.2024 позивач звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. 01.10.2024 державний нотаріус Солонянської державної нотаріального контори Дніпропетровської області Парусникова І.О. винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки пропущений встановлений законом строк для прийняття спадщини та вона не проживала постійно разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~В провадженні Солонянської державної нотаріального контори Дніпропетровської області знаходиться спадкова справа щодо майна померлої [INFO] [PERSON] , про спадкові права після смерті якої заявила спадкоємиця [PERSON] , яка є донькою померлої [PERSON] . \~ \~ \~ \~Позивач вважала, що оскільки вона проживала постійно з [PERSON] , то вона не пропустила строк для прийняття спадщини. Позивач вважає, що вона з поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини, оскільки є пенсіонеркою, мала підірваний емоційний стан через втрату майже одночасно двох рідних нею людей, також просила врахувати відстань між місцем постійного проживання і місцем знаходження майна, незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви. Просить суд визначити їй додатковий строк у 60 календарних днів, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після померлої [PERSON] . Ухвалою Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 15.11.2024 цивільну справу за позовом [PERSON] до Солонянської селищної ради, третя особа [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини передано за підсудністю на розгляд Магдалинівському районному суду Дніпропетровської області. \~ \~ \~ \~Ухвалою Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області від 02.12.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у цивільній справі в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 14.01.2025 задоволено клопотання представника позивача та замінено первісного відповідача Солонянську селищну раду на Магдалинівську селищну раду. Ухвалою суду від 29.01.2024 витребувано з Солонянської державної нотаріальної контори копію спадкової справи після смерті [PERSON] . \~ \~ \~ \~Ухвалою Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області від 03.03.2024 закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду. \~ \~ \~ \~У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав з підстав, викладених у позовній заяві, надав пояснення, аналогічні викладеним у позовній заяві та просив їх задовольнити. \~ \~ \~ \~Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд справи за їх відсутності. \~ \~ \~ \~Третя особа [PERSON] у судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала заяву про розгляд справи за її відсутності. Вислухав пояснення представника позивача, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків. Відповідно до\~ст.4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Як передбачено\~ст.ст.12,\~13\~ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачений цим Кодексом випадках. Відповідно до\~ст. 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с.18). 10.05.2007 [PERSON] згідно заповіту заповіла [PERSON] усе належне майно (а.с. 19) \~ \~ \~ \~Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно. \~ \~ \~ \~Згідно спадкової справи № 95/2024 вбачається, що з заявою про прийняття спадщини за законом до майна померлої [INFO] [PERSON] до нотаріальної контори звернулася [PERSON] , яка 21.08.2024 подала заяву про прийняття спадщини після смерті її матері [PERSON] (а.с. 116 звор. стор.) 01.10.2024 позивач [PERSON] звернулася до нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] (а.с. 124 зворот. стор.). \~ \~ \~ \~Постановою державного нотаріуса Солонянської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області Парусникової І.О. від 01.10.2024 відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини та вона не проживала постійно разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини за однією адресою, тобто спадщину фактично не прийняла (а.с. 127) \~ \~ \~ \~Згідно зі статтями 1216, 1218 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. \~ \~ \~ \~Статтями 1217, 1223 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (спадкоємці за законом першої-п`ятої черг). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ст. ст. 1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Згідно із ст.ст. 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). \~ \~ \~ \~З копії спадкової справи № 95/2024 після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , вбачається, що окрім позивача [PERSON] , із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори звернулася [PERSON] . \~ \~ \~ \~Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності (частини перша та третя статті 13 ЦПК України). Згідно з вимогами до форми та змісту позовної заяви вона повинна, зокрема, містити ім`я (найменування) відповідача, а також зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (пункти 2, 4, 5 частини третьої статті 175 ЦПК України). Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (частина друга статті 48 ЦПК України). Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за пред`явленим позовом. Встановлення цієї умови є підставою для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Для визнання відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу, яка має виконати вимогу позивача, - належного відповідача. Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ необхідно перевіряти наявність або відсутність спадкової справи щодо спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 10 лютого 2021 року у справі № 619/2796/19 (провадження № 61-16575св20). Виходячи з аналізу статті 1251 ЦК України, територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування є відповідачами у справах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття. При зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості щодо факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна, а при видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус обов`язково, крім зазначеного, перевіряє наявність підстав для закликання до спадкоємства, якщо має місце спадкування за законом, прийняття спадкоємцем спадщини у встановлений законом спосіб, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. На підтвердження цих обставин від спадкоємців витребовуються документи, які підтверджують вказані факти. Встановлення зазначених обставин має істотне значення для формування належного суб`єктного складу учасників справи. Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Зазначені висновки узгоджуються з постановою Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц, де зроблено висновок, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження». Предметом спору у цій справі є визначення додаткового строку для прийняття спадщини, а тому відповідачами у справі мають бути спадкоємці, які прийняли спадщину, а при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Згідно з частинами першою статті 51 ЦПК України суд має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. За змістом наведеної норми цивільного процесуального права з урахуванням принципу диспозитивності цивільного судочинства та принципу змагальності сторін, на позивача покладено обов`язок визначати відповідача у справі. При цьому суд під час розгляду справи має виходити із складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. У разі пред`явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та повинен вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому. \~ \~ \~ \~Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача (або залучення інших співвідповідачів в окремих справах згідно зі специфікою спірних правовідносин), суд відмовляє в задоволенні позову. \~ \~ \~ \~Як вбачається з матеріалів справи, представник позивача клопотань щодо заміни відповідача Магдалинівська селищна рада належним відповідачем [PERSON] чи про залучення до участі у справі її як співвідповідача не заявляв. Судом встановлено, що з заявою про прийняття спадщини до майна померлої [PERSON] до нотаріальної контори звернулася [PERSON] . За її заявою заведено спадкову справу № 95/2024. Права на спадкове майно не оформлені. Постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії щодо [PERSON] в матеріалах спадкової справи відсутня. Позивач, звернувшись з позовом до суду, визначила відповідачем Магдалинівську селищну раду. У постанові Верховного Суду від 03 жовтня 2018 року у справі № 2516/1356/12-ц (провадження № 61-28938св18) зроблено висновок, що «належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~З огляду на викладені вище обставини, суд приходить до висновку, що у задоволенні позовних вимог позивача слід відмовити, оскільки позовні вимоги заявлені нею до неналежного відповідача. В свою чергу, [PERSON] не позбавлена можливості повторно звернутися до суду з відповідним позовом до належного відповідача. \~ \~ \~ \~

Outcome: dismissed