Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-18 00:00:00

[PERSON] звернулася до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із позовом про\~визначення способів\~участі баби\~у вихованні онука, в обґрунтування якого вказала, що її син [PERSON] та [PERSON] в період з 2016 року по 2022 рік перебували в зареєстрованому шлюбі. Рішенням Хмельницького міськрайонного суду від 24 лютого 2022 року даний шлюб було розірвано. Від даного шлюбу [INFO] народився онук [PERSON] . Між її сином та [PERSON] склалися неприязні стосунки, які вплинули на можливість спілкування [PERSON] із своїм сином [PERSON] , а також фактично унеможливили спілкування позивачки з онуком. Станом на день звернення до суду, онук [PERSON] проживає разом з матір`ю [PERSON] , позивач зверталася до відповідачки з пропозицією визначити дні її спілкування з онуком, однак, до цих пір такої можливості спілкування не має. Позивачка бажає спілкуватися з онуком, приймати участь у його вихованні, однак позбавлена такої можливості із незрозумілих їй мотивів. Спроби визначити години та дні такого спілкування у позасудовому порядку виявилися безрезультатними, у зв`язку із чим звернулась до суду. В судовому засіданні позивачка та представник позивача позовні вимоги підтримали та просили задовольнити в повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві. Відповідач в судовому засіданні позов не визнала, надала відзив на позов, в якому вказала, що рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області визначено спосіб участі [PERSON] (батька дитини) у вихованні та спілкуванні з сином [PERSON] . Проаналізувавши спосіб участі бабусі у вихованні дитини, запропонований [PERSON] , вбачається, що він майже аналогічний тому, що встановлений судом для батька дитини. В такому випадку, у зв`язку з накладкою часових рамок спілкування з дитиною батька та бабусі, буде порушене та обмежене право батька на участь у вихованні дитини, надане йому рішенням суду, а тому даний позов не підлягає задоволенню. Тому, враховуючи викладене вище, пропонує наступний спосіб участі бабусі у вихованні дитини: перша субота місяця, третя субота місяця - 18:00 - 20:00. Крім того, дані зустрічі мають відбуватися за місцем проживання дитини та/або в громадських місцях і дитячих розважальних закладах м. Хмельницького, без порушення навчального процесу та графіку відвідування дитиною гуртків та секцій, з урахуванням стану здоров`я та бажання [PERSON] . Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явився, повідомлений про час та місце судового розгляду у встановленому законом порядку, подав клопотання про розгляд справи за його відсутності, не заперечує щодо задоволення вимог позивача. Представник третьої особи органу опіки та піклування виконкому Хмельницької міської ради в судове засідання не з`явився, повідомлений про час та місце судового розгляду у встановленому законом порядку, подав висновок щодо розв`язання спору та клопотання про розгляд справи за відсутності представника. Суд, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши та оцінивши докази в сукупності, встановив наступні обставини справи та відповідні правовідносини. [PERSON] є матір`ю [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серія [NUMBER] . [PERSON] змінила прізвище на « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про зміну імені сері [NUMBER] . [PERSON] , [INFO] є сином [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серія [NUMBER] . Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 24.02.2022 справа № 686/22507/21 шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. Главою 21 СК України визначено особисті немайнові права та обов`язки інших членів сім`ї та родичів. Відповідно до статті 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Частиною першою статті 263 СК України встановлено, що спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу. Згідно з частиною першою статті 159 СК України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий з батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування (частина друга статті 159 СК України). Звертаючись до суду позивачка зазначає, що бажає спілкуватись із онуком, приймати участь у його вихованні, однак відповідачка перешкоджає такому спілкуванню з незрозумілих мотивів. Вирішити це питання в позасудовому порядку з відповідачем не вдається. Відповідно до ч.ч.4-6 ст.19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, зокрема, обов`язковою є участь органу опіки та піклування, який подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини. Відповідно до висновку від 24.01.2025 № 247/01-31 орган опіки та піклування виконком Хмельницької міської ради вважає за доцільне встановити способи участі [PERSON] у вихованні онука [PERSON] , [INFO] , у присутності батька або матері, в громадських місцях чи закладах м. Хмельницького або за місцем проживання баби: -у першу та третю суботу кожного місяця з 18:00 до 20:00; -щороку 12 січня (у день народження дитини) дві години за місцем перебування [PERSON] ; -щороку 7 червня (у день народження баби) з 18:00 до 20:00; Щоразу має бути враховано бажання дитини, стан її здоров`я, режим відвідування гуртків і секцій. У випадку хвороби хлопчик залишається разом з матір`ю, дні побачень переносяться на найближчий вихідний день. Даючи оцінки висновку органу опіки та піклування слід зазначити наступне. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини (частина шоста статті 19 СК України). Повага до приватного і сімейного життя є важливими правами, захист яких гарантується Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод. У прецедентній практиці Європейського суду з прав людини поняття «сімейне життя» у розумінні статті 8 Конвенції отримало достатньо широке тлумачення, не обмежується лише шлюбними відносинами, а може охоплювати й інші фактичні «сімейні зв`язки», зокрема, відносини між дитиною та близькими родичами (наприклад, бабою та дідом), оскільки останні можуть відігравати суттєву роль у сімейному житті. Під правом на повагу до сімейного життя баби та діда по відношенню до своїх онуків в першу розуміється право на підтримання нормальних стосунків між бабою або дідом та онуками шляхом контактів з ним. Такі контакти зазвичай відбуваються за згодою особи, яка несе батьківську відповідальність, а це означає, що доступ бабусі, дідуся до онука, як правило, здійснюється на розсуд батьків дитини. З урахуванням наведеного, бажання позивача проводити більше часу разом із онуком, з урахуванням інтересів дитини, для якої спілкування з бабою є необхідним для гармонійного розвитку, суд дійшов висновку про визначення наступних способів участі у вихованні та у спілкуванні з дитиною: -щотижня у четвер з 18 год. до 20 год. на дитячих майданчиках, парках відпочинку, у розважальних закладах та інших місцях відпочинку; - у другу та четверту суботу кожного місяця з 11 год. до 15 год. за місцем проживання [PERSON] , на дитячих майданчиках, парках відпочинку, у розважальних закладах та інших місцях відпочинку; -07 червня кожного року з 18.00 год. до 20.00 год. за місцем проживання [PERSON] ; -день народження [PERSON] , [INFO] кожного року з 14:00 до 16:00 за місцем проживання дитини або у громадських місцях; Зустрічі проводити без порушень відвідування дитиною навчальних занять, секцій, гуртків, з урахуванням стану здоров`я дитини, [PERSON] забирає та привозить дитину за місцем проживання. У випадку хвороби дитини, хлопчик залишається з матір`ю, а зустріч переноситься на найближчий вихідний день. Щодо розподілу судових витрат. Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. до яких належать витрати на професійну правничу допомогу (п.1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України). Згідно з ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Представництво та захист позивача [PERSON] здійснювала адвокат Хорошенюк О.В. на підставі ордеру серія ВХ № 1078085 виданого згідно договору про надання правової допомоги від 12.09.2024. Відповідно до договору про надання правової (правничої) допомоги від 12.09.2024, укладеного між [PERSON] та Адвокатом Хорошенюк О.В. розмір гонорару встановлюється у фіксованому розмірі та становить 5000грн. за підготовку позовної заяви та 10000 грн. за представництво інтересів клієнта в суді. Згідно акту наданих послуг згідно договору про надання правничої допомоги від 12.09.2024, вартість правничої допомоги становить 15000 грн., згідно квитанції до прибуткового касового ордеру 12.09.2024 та від 11.02.2025 Хорошенюк О.В. отримала від [PERSON] гонорар в розмірі 5000грн. та 10000грн. відповідно. Представництво та захист відповідача [PERSON] здійснював адвокат Бейлик М.Б. на підставі ордеру серія ВХ № 1080451 виданого згідно договору про надання правової допомоги від 26.09.2024. Відповідно до договору про надання правової (правничої) допомоги від 26.09.2024, укладеного між [PERSON] та Адвокатом Бейликом М.Б. розмір гонорару встановлюється у фіксованому розмірі та становить 15000грн. Згідно акту № 1 приймання-передачі наданої правової допомоги (послуг) до договору про надання правничої допомоги від 26.09.2024 від 18.03.2025, вартість правничої допомоги становить 15000 грн. Представник відповідача заявив клопотання про зменшення витрат на правову допомогу позивача, вказуючи на не співмірність вартості наданих послуг складності справи та обсягу наданої правової допомоги. Представник позивача заявила клопотання про зменшення витрат на правову допомогу відповідача, вказуючи на не співмірність вартості наданих послуг складності справи та обсягу наданої правової допомоги. Велика Палата Верховного Суду вказала, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (додаткова постанова Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц, провадження № 14-382цс19 та постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 травня 2020 року у справі № 904/4507/18, провадження № 12-171гс19). Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 16.11.2022 по справі № 922/1964/21 сформульовано правовий висновок : «…суду надано право зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами, лише за клопотанням іншої сторони». Враховуючи наведене, суд вважає, що розмір витрат на професійну правничу допомогу як позивача так і відповідача в даній справі не є співмірним з складністю справи та виконаних адвокатом робіт, обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, а тому, виходячи з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи, зокрема, рівень складності юридичної кваліфікації спірних правовідносин, обсяг та обґрунтованість підготовлених позивачем та відповідачем документів, їх значення для розгляду справи, суд дійшов висновку що розмір витрат правової допомоги наданої позивачу має становити 3000грн., а відповідачу 2500грн. Позивачка при зверненні до суду сплатила судовий збір в розмірі 1211,20 грн., відповідачка [PERSON] має інвалідність 2-ої групи (посвідчення серія [NUMBER] ), відповідно до ст. 141 ЦПК України позивачці слід компенсувати з державного бюджету в порядку встановленому Кабінетом Міністрів України судовий збір в розмірі 605,60 грн., пропорційнодо задоволених позовних вимог.

Outcome: partial