Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-23 00:00:00

У січні 2025 року [PERSON] звернувся до суду із позовом до Ніжинської міської ради про визначення додаткового строку в 3 місяці для подання заяви про прийняття спадщини після матері [PERSON] , яка померла [INFO] в с.Крути Ніжинського району. Позов обгрунтований тим, що позивач, постійне місце проживання якого в м.Києві, не знав про наявність спадкового майна після матері, тільки влітку 2024 року при перебиранні документів після матері виявив 2 державні акти на земельні ділянки, що є поважною причиною для визначення додаткового строку для прийняття спадщини після матері, інші спадкоємці відсутні. Просить позов задовольнити. У заяві від 06 січня 2025 року позивач [PERSON] уточнює позовну заяву в частині відповідача-позов заявлений до Крутівської сільської ради Ніжинського району. Ухвалою суду від 10 січня 2025 року відкрито провадження у даній справі із її розглядом за правилами загального позовного провадження та призначенням підготовчого засідання. Відповідно до клопотання від 05 лютого 2025 року представник відповідача Крутівської сільської ради Ніжинського району Бузун О. проти позову не заперечує, судовий розгляд просить провести за відсутності. Ухвалою суду від 17 лютого 2025 року за результатами підготовчого провадження справу призначено до судового розгляду по суті, відзив чи заперечення проти позову не подані. Відповідно до заяви від 21 березня 2025 року позивач [PERSON] позов підтримує, судовий розгляд просить провести за відсутності, також вказує, що після проведення підготовчого засідання у будинку матері ним було знайдено заповіт, у зв`язку з чим просить врахувати також і дану обставину. Інші заяви, клопотання сторін станом на час розгляду справи відсутні. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України не здійснюється. Фактичні обставини та мотиви, з яких виходить суд, із застосованими нормами права. Позивачем по справі є [PERSON] , [INFO] , матір`ю якого є [PERSON] , яка померла [INFO] в с.Крути Ніжинського району Чернігівської області, і яка згідно з довідкою №219 Крутівської сільської ради Ніжинського району від 30 жовтня 2024 року на час смерті була зареєстрована і проживала сама в [ADDRESS] . Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру… від 17 січня 2025 року спадкова справа після [PERSON] не заводилась. Відповідно до повідомлення державного нотаріуса Кучерявець Л. від 14 листопада 2024 року [PERSON] пропущений 6-місячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після [PERSON] .. Також під час судового розгляду позивачем [PERSON] подано копію заповіту [PERSON] від 13 липня 1996 року на користь [PERSON] та [PERSON] , копію свідоцтва про смерть від 13 березня 2025 року щодо смерті [PERSON] [INFO] в м.Києві. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.3 ст.1222, ч.1 ст.1220, ч.1 ст.1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, брак коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо (постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 березня 2021 року у справі № 638/17145/17 (провадження № 61-17764св20), Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 березня 2023 року у справі № 361/8259/18 (провадження № 61-9796св22)). Позивач [PERSON] обгрунтовує свої вимоги тим, що має постійне місце проживання в м.Києві, не знав про існування спадкового майна-державних актів на право власності на земельну ділянку, не знав про існування заповіту матері на його користь. За змістом ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають, зокрема, діти спадкодавця. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є сином [PERSON] , яка померла [INFO] в с.Крути Ніжинського району, і є спадкоємцем першої черги за законом, також спадкоємцем за заповітом від 13 липня 1996 року, на час смерті спадкодавця з нею не проживав, заяви про прийняття спадщини або відмови від неї у визначений законом строк не подавав, про смерть матері був достовірно обізнаний, при цьому згідно з матеріалами справи не знав про наявність спадкового майна та заповіту, при цьому позивач, як син, для підтвердження наміру прийняти спадщину своєї матері в силу положень ст.ст.1269, 1270 ЦК України мав би звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті матері у шестимісячний строк з дня відкриття спадщини. Таких дій позивачем не здійснено, відповідний позов поданий суду лише 03 січня 2025 року, тобто майже через 15 років після смерті матері. Необізнаність про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини лише для осіб, які не є спадкоємцями першої черги або кожної наступної черги, у разі їх обізнаності про відсутність спадкоємців попередньої черги, які набували право на спадкування за законом. Обставини усвідомлення особою того, що вона має право на спадкування за законом, наприклад, на підставі своєї спорідненості із спадкодавцем у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, закликаних до спадкування, та невчинення нею жодних активних дій з прийняття спадщини та щодо встановлення спадкової маси не можуть обґрунтовувати поважність причин пропуску нею строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, про існування якого особа не знала. Такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду відповідно до постанови від 26 червня 2024 року у справі № 686/5757/23 (провадження № 14-50цс24). Позивач по справі є спадкоємцем майна своєї померлої матері за заповітом та за законом як спадкоємець першої черги. Тож навіть у разі незнання про наявність заповіту та спадкового майна позивач повинен був учинити активні дії для прийняття спадщини- подати заяву про прийняття спадщини у встановлений ЦК України шестимісячний строк. Вказані обставини згідно з позовною заявою не свідчать про об`єктивні, непереборні істотні труднощі, які перешкоджали позивачу звернутись до нотаріуса з відповідною заявою у встановлений строк, що є підставою для відмови у задоволенні позову. При розгляді справи суд виходить виключно із тих доказів, що надані сторонами під час судового розгляду із врахуванням змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Outcome: dismissed