Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-24 00:00:00

Адвокат Римлянська Г.О., діючи в інтересах позивача [PERSON] , звернулася до Сокирянського районного суду Чернівецької області з вищевказаним позовом до Сокирянської міської ради Дністровського району Чернівецької області про визначення додаткового строку, необхідного для подання заяви про прийняття спадщини, зазначивши в якості третьої особи на стороні відповідача [PERSON] . Обґрунтовуючи позовні вимоги, посилалася на те, що батьками позивачки були: батько [PERSON] та мати [PERSON] . Крім позивачки у батьків є ще одна дитина донька [PERSON] , зазначена в даній позовній заяві в якості третьої особи. [INFO] помер батько позивачки [PERSON] , а [INFO] померла її мати [PERSON] . Після смерті [PERSON] залишилася спадщина, до складу якої входить право на земельну частку (пай) в колгоспі «Дністер», с.Кормань, Дністровського (до реорганізації Сокирянського) району Чернівецької області, підтверджене Сертифікатом серії ЧВ №0139605. Заповіту [PERSON] не залишив. Приблизно в 1995 році батько позивачки покинув свою дружину та, не розриваючи шлюбу, почав співмешкати з жителькою с.Кормань [PERSON] в будинку останньої. З цього часу він припинив будь-яке спілкування та відносини з дружиною та своїми дітьми, однак тісно спілкувався з родиною своєї співмешканки. На той момент позивачка [PERSON] мала вже свою сім`ю, проживала окремо, з батьком не спілкувалася і про наявність у нього Сертифіката на право на земельну частку (пай) не знала. [PERSON] померла в 2002 році, після чого до моменту своєї смерті в 2004 році [PERSON] проживав один за адресою: [ADDRESS] . 14.10.2024 року позивачці зателефонувала онука [PERSON] [PERSON] , жителька с.Кормань та повідомила, що після смерті [PERSON] залишилася спадщина у вигляді права за земельну частку (пай), підтвердженого Сертифікатом, однак сам Сертифікат загублено. Тоді [PERSON] , як спадкоємець за законом майна [PERSON] звернулася до земельного відділу Сокирянської міської ради, де отримала Дублікат даного Сертифікату. Сестра позивачки третя особа [PERSON] спадщину батька не прийняла та на неї не претендує. Стверджує, що позивачка раніше не знала про наявність спадщини після смерті батька, тому не звернулася в нотаріальну контору з заявою про прийняття спадщини в строк, передбачений ч.1 ст.1270 ЦК України та пропустила цей строк. Однак, бажаючи оформити свої спадкові права на майно батька, 27.01.2024 року [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Дністровського районного нотаріального округу Гапчука Віталія Володимировича і на підставі її заяви нотаріусом відкрито Спадкову справу №7/2025. Разом з тим, своєю Постановою від 27.01.2025 року приватний нотаріус Гапчук В.В. відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] на ім`я [PERSON] , так як нею пропущений встановлений чинним законодавством строк для прийняття спадщини. З наведених підстав, вважає причину пропуску позивачкою строку прийняття спадщини поважною. Просила визначити [PERSON] додатковий трьохмісячний строк для подання нею до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Позивачка [PERSON] у судове засідання не з`явилася, однак представник позивачки - адвокат Римлянська Г.О. подала до суду заяву про проведення розгляду справи без її присутності та присутності позивачки, позовні вимоги підтримують повністю. Представник відповідача Сокирянської міської ради Дністровського району у судове засідання не з`явився, однак міський голова Козак В.В. через систему «Електронний суд» подав до суду заяву про розгляд справи без представника міської ради, в якій не заперечив щодо задоволення позову. Частиною 3 ст.211\~ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Підстав, передбачених ст.223 ЦПК України, для відкладення розгляду справи судом не встановлено, а тому прийнято рішення про розгляд справи за відсутності сторін. Згідно ч.2 ст.247\~ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові докази по даній цивільній справі суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] є обґрунтованими і підлягають задоволенню. З наданих\~позивачкою доказів\~та копії\~спадкової справи\~№7/2025щодо майна померлого [PERSON] судом встановлено наступні обставини: [INFO] в м.Сокиряни Дністровського району Чернівецької області помер [PERSON] , що встановлено із копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 07.11.2004 року, виданого виконавчим комітетом Корманської сільської ради Сокирянського району Чернівецької області. На день смерті [PERSON] , який постійно проживав в с.Кормань Дністровського (до реорганізації Сокирянського) району Чернівецької області, залишилась спадщина, до складу якої входить право на земельну частку (пай) в колгоспі «Дністер», с.Кормань, Дністровського (до реорганізації Сокирянського) району Чернівецької області, підтверджене Сертифікатом серії ЧВ №0139605, виданим на підставі рішення Сокирянської РДА від 14.05.1997 року №149-р. З матеріалів спадкової справи №7/2025, заведеної приватним нотаріусом Дністровського районного нотаріального округу Гапчуком В.В. встановлено, що заповіту [PERSON] не залишив, тобто має місце спадкування за законом. З свідоцтва про народження [NUMBER] , виданого Корманською сільською радою 20.09.1955 року, свідоцтва про народження [NUMBER] , виданого Шебутинецькою сільською радою 22.08.1961 року та Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя від 04.02.2025 року №00049195903 встановлено, що спадкоємцями за законом першої черги після смерті [PERSON] є його доньки [PERSON] , [PERSON] та дружина [PERSON] . З свідоцтва про смерть [NUMBER] , виданого виконавчим комітетом Шебутинецької сільської ради від 02.04.2015 року та матеріалів спадкової справи [PERSON] встановлено, що дружина спадкодавця [PERSON] померла [INFO] , не прийнявши спадщину. З Довідки-Виписки з погосподарської книги від 26.11.2024 року №424, виданої Корманським старостинським округом Сокирянської міської ради встановлено, що на момент своєї смерті [PERSON] проживав за адресою: [ADDRESS] , один. З матеріалів спадкової справи [PERSON] видно, що жоден із спадкоємців не прийняв його спадщину і тільки 27.01.2025 року на підставі заяви [PERSON] приватним нотаріусом Гапчуком В.В. відкрита спадкова справа №7/2025 та здійснено в Спадовому реєстрі запис за №73542642. Постановою про відмову у вчинення нотаріальної дії від 27.01.2025 року приватний нотаріус [PERSON] відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] на ім`я [PERSON] , так як нею пропущений встановлений чинним законодавством строк для прийняття спадщини Відповідно до ч.1 ст.1268\~ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з ч.ч.1,2 ст.1269\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ч.1 ст.1270\~ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ч.3 ст.1272\~ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч.3 ст.1272\~ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Зазначений правовий висновок Верховним Судом викладено у постанові від 28.10.2019 року по справі №761/42165/17-ц (провадження №61-49121св18). Крім того, згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови від\~30.05.2008\~року №\~7\~«Про судову\~практику у\~справах про\~спадкування» роз`яснив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Узагальнення судової практики розгляду судами справ про надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Крім того, ч.1 ст.11 ЦПК України передбачено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмету спору; ціни позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо. Критерій «пропорційності» передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. «Справедлива рівновага» передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано, якщо особа несе «індивідуальний і надмірний тягар». При цьому з питань оцінки «пропорційності», як і з питань наявності «суспільного», «публічного» інтересу, ЄСПЛ визнає за державою досить широку «сферу розсуду», за винятком випадків, коли такий «розсуд» не ґрунтується на розумних підставах. При цьому, слід врахувати, що позивачка [PERSON] заяву про відмову від прийняття спадщини після смерті спадкодавця не подавала, від права на спадкування не усунута, своїми діями довела, що бажає прийняти спадщину, що підтверджується заведеною приватним нотаріусом Дністровського районного нотаріального округу Чернівецької області Гапчуком В.В. на підставі її заяви спадковою справою за №7/2025 року та заявою позивачки про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, яка в ній міститься. З огляду на викладене, а також враховуючи відсутність заперечень щодо позову представника відповідача та третьої особи на стороні відповідача, суд вважає, що вказані обставини є поважною причиною пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її батька [PERSON] . За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню. На підставі ст.ст.1268-1270, 1272\~ЦК України та

Outcome: approved