Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-17 00:00:00

позивач [PERSON] звернувся до Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області із вказаним позовом до відповідача [PERSON] , третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «ЖИТЛОСЕРВІС-КР», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що він є власником квартири [ADDRESS] . 14 липня 2023 року, приблизно о 19:00 годині, позивач повернувся з роботи додому до своєї квартири та виявив, що вона повністю залита водою, затоплена! Під натиском води провислі натяжні стелі, по стінам бігла вода, яка стікала на підлогу і утворювала водяне покриття приблизно 5-10 сантиметрів. Після чого він почав приймати екстрені дії щодо усунення подальшого затоплення всього будинку. Почав «вичерпувати» воду з підлоги і в цей момент зателефонував на мобільний телефон чоловіку своєї сестри - [PERSON] , щоб він допоміг з`ясувати обставини події з сусідами, які їх топлять і викликати аварійні комунальні служби, поліцію, тощо. У ході з`ясування обставин йому стало відомо, що причиною залиття його квартири, являється витік холодної води з квартири [ADDRESS] , яка розташована вище поверхом та належить на правах приватної власності Відповідачу - [PERSON] . [PERSON] на прохання позивача додзвонився до аварійної служби ТОВ «Житлосервіс-КР» та до поліції, які в екстреній термін приїхали до його квартири та зафіксували аварійне становище, яке сталося в його квартирі з вини сусідки, яка проживає в квартирі [ADDRESS] . Для підтвердження факту залиття квартири позивача з вини сусідки [PERSON] майстром ТОВ «Житлосервіс-КР» [PERSON] 17 липня 2023 року був складений АКТ обстеження багатоповерхового будинку (або квартир). Після чого, він та за його проханням мати позивача - [PERSON] , спільно з його родичами намагалися з`ясувати обставини з Відповідачем з приводу залиття квартири. Від людей, які представилися «родичами» Відповідача, які на момент відвідування перебували в квартирі [ADDRESS] , вони отримали інформацію, що з цього приводу з нами буде спілкуватися власник цієї квартири [ADDRESS] , тобто Відповідач - [PERSON] . У ході зустрічі з відповідачем, вони повідомили, що квартира позивача, розташована на восьмому поверсі дев`ятиповерхового будинку, квартира відповідача розташована над його квартирою на дев`ятому поверсі! При цьому в момент залиття квартири, разом з аварійною службою, обстежили технічне приміщення «горище» та з`ясували, що витоку «пориву» в цьому приміщенні не було. Дану інформацію також підтверджено АКТ обстеження багатоповерхового будинку (або квартири) від 17 липня 2023 року, який був складено майстром ТОВ «Житлосервіс-КР» [PERSON] . Відповідачу повідомлено, що цим залиттям квартири, яке мало місця 14 липня 2023 року, позивачу завдано матеріальні збитки, при цьому відповідачу було поставлено запитання, що вони будуть робити з даною проблемою. На що відповідач повідомив, що в неї все сухо і вона нічого не знає. Тобто вони з`ясували, що відповідач - [PERSON] не бажає вирішувати дану проблему мирним шляхом «по-сусідськи», більш того, ігнорує дану ситуацію, нібито нічого не трапилось. За результатами оцінки пошкодженого майна, проведеної незалежним експертом-оцінювачем [PERSON] , яка коштувала позивачу 3\~000,00 гривень, вартість завданих позивачу матеріальних збитків в наслідок залиття квартири, яке мало місце 14 липня 2023 року, склало 82\~427,88 гривень. Загальна сума завданих позивачу матеріальних збитків становить 85\~427,88 гривень. Також позивач вважає, що відповідач своїми діями та бездіяльністю причинила йому моральну шкоду, яка виражена в тому, що з вини відповідача була затоплена його квартира і в добровільному порядку вона відмовляється провести ремонт в його квартирі, або сплатити затрати, які він поніс. Моральну шкоду він оцінює у розмірі 10\~000,00 гривень. Тому позивач просить суд стягнути на свою користь з відповідача матеріальну шкоду в розмірі 85\~427,88 гривень та моральну шкоду в розмірі 10\~000,00 гривень, і вирішити питання щодо розподілу судових витрат. Ухвалою суду від 22.01.2024 прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити за правилами спрощеного позовного провадження. 20.02.2024 до суду представником відповідача адвокатом Дербіним Д.О. подано відзив на позовну заяву, з якого вбачається, що вимоги позивача [PERSON] , наведені в його позовній заяві відповідач [PERSON] заперечую повністю та просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі враховуючи наступне. Відповідач вважаю, що вона ніяким чином не порушувала права власників інших квартир, у тому числі права позивача; ніяких дій, у тому числі бездіяльності, які могли привезти до залиті квартири [ADDRESS] , вона не здійснювала. Більш того, коли до неї звернулись сусіди з вищевказаної квартири, вона дозволила їм зайти до належної їй квартири [ADDRESS] , де були відсутні будь-які сліди від води (підлога була суха, по всій квартирі, крани зачинені та відсутні ознаки затоплення квартири позивача). Просить суд звернути увагу на той факт, що відповідно до позовної заяви [PERSON] , датою залиття квартири є 14 липня 2023 року (приблизно о 19.00 годині, коли, як зазначає позивач, він повернувся до дому з роботи), а відповідно до акту обстеження багатоквартирного житлового будинку, складеного майстром Товариства з обмеженою відповідальністю «ЖИТЛОСЕРВІС-KP» Рудник Л. від 17 липня 2023 року, залив квартири відбувся 15 липня 2024 року, а тому доцільно позивачу визначитися з датою начебто залиття його квартири. Крім того, відповідно до вищевказаного акту, який долучено до позовної заяви позивачем, не зазначено дійсні конкретні причини залиття квартири, а лише припущення і вірогідність того, що був відчинений кран в належній відповідачу квартирі. Також просить звернути увагу на той факт, що сам позивач тимчасово не мешкав у квартирі [ADDRESS] , що також підтверджується талоном-повідомленням №11155 про прийняття і реєстрацію заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 14.07.2023, а тому залиття квартири могло відбутися і з вини самого позивача. Крім того, слід зазначити, що в період з 08 липня 2023 року по 14 липня 2023 року спостерігалась нестійка погода з грозами та зливовими дощами, які були пов`язаними із проходженням холодного атмосферного фронту та вторинних зон нестійкості. Так, 08 липня 2023 року спостерігався дощ із грозою з 08 годин 05 хвилин до 09 годин 40 хвилин, та з 19.15 години до кінця доби, за цей час випало 40,8 мм. опадів, що складає 80% від місячної кліматичної норми липня. Під час випадіння найбільш інтенсивних опадів вітер спостерігався переважно північної чверті (від північно-західного до північно-східного) 3-6м/с з поривами 11 м/с. Слід звернути увагу на те, що 1 мм опадів відповідає 1 літру води, що випала на 1 кв.м. площі. Житловий будинок [ADDRESS] побудований з бетонних плит, між якими наявні міжпанельні шви. Відповідач звертає увагу, що доцільним буде звернути увагу на цілісність міжпанельних швів квартири [ADDRESS] , що могло привести саме до залиття та пошкодження квартири. Наданий позивачем звіт про оцінку майна, складений на його замовлення ФОП [PERSON] , не є належним та допустимим доказом спричинення збитків [PERSON] у результаті залиття квартири, оскільки він складений однобічно, без проведення дослідження об`єкта відповідача [PERSON] , без з`ясування часового проміжку виникнення пошкоджень у квартирі позивача, залучення інших спеціалістів та експертів. До того ж звіт складено виключно на підставі вихідних даних, повідомлених [PERSON] , відповідальність за достовірність, адекватність та точність їх несе виключно [PERSON] , як замовник. Крім того, у звіті вказано, що оцінку проведено на підставі документації та інформації, отриманої з публічних відкритих джерел; оцінювач не проводив будівельно-технічну експертизу або технічний аудит об`єктів. Поміж іншим, наданий ФОП [PERSON] звіт у розумінні ст. 106 ЦПК України не є висновком експерта, оскільки не містить посилання про обізнаність його про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок і що він підготовлений саме для подання до суду. Аналогічна позиція щодо цього висловлена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18 грудня 2019 року у справі №522/1029/18. Не менш важливим є той факт, що [PERSON] не є атестованим експертом згідно з даними з Реєстру атестованих судових експертів на сайті Міністерства юстиції України, а маючи сертифікат суб`єкта оціночної діяльності, він вправі проводити лише оцінку об`єктів у матеріальній формі. Надання ним висновків щодо виникнення пошкоджень у квартирі [PERSON] у результаті залиття квартири, стосується будівельно-технічного напрямку проведення експертних досліджень, що виходить за межі його компетенції. Щодо відшкодування моральної шкоди слід зауважити наступне. У своїй позовній заяві позивач просить суд стягнути з відповідача на його користь моральну шкоду, однак просить суд звернути увагу на той факт, що ніякої шкоди позивачу, вона не здійснювала. Звертає увагу суду на те, що при заявленій вимозі щодо відшкодування моральної шкоди в розмірі 10\~000,00 грн., позивач, у свою чергу, не підтверджує таку вимогу жодними доказами, окрім свого суб`єктивного бачення ситуації жодним чином не обґрунтовує суму, яку заявляє до стягнення. Позивачем не надано доказів того, що його психоемоційний стрес та переживання дійсно пов`язані зі шкодою, завданої [PERSON] через її протиправні дії. Позивачем не доведено факт того, що він дійсно переніс емоційний стрес, переживання неможливості продовження активного громадського життя, не вказує, які саме життєві стосунки та зв`язки було порушено. Слід зазначити, що до позовної заяви [PERSON] не додано жодного документу або іншого доказу на підтвердження завданої йому моральної шкоди. У зв`язку з вищевикладеним, вважає, що докази, які б могли фактично підтвердити позицію позивача щодо душевних та моральних переживань, взагалі відсутні у останнього, як і відсутні в матеріалах даної справи. Вказаний позивачем розмір завданої моральної шкоди не відповідає засадам розумності, справедливості та виваженості, є неспівмірним із розміром завданої матеріальної шкоди, у зв`язку з чим позовні вимоги щодо відшкодування моральної шкоди в розмірі 10\~000,00 грн. не підлягають задоволенню. 20.02.2024 також представником відповідача адвокатом Дербіним Д.О. подано до суду клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи. 04.03.2024 позивачем [PERSON] подано до суду відповідь на відзив, з якого вбачається, що позивач просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі та вирішити питання про розподіл судових витрат. Вважає, що фантазіями та домислами представника відповідача про те, що у період 07-14 липня 2023 року, була плоха погода, то повинно було затоплено увесь будинок, але була затоплена тільки квартира позивача, вважає, що з вини відповідача, яка не закрила водяний кран у ванні, як доказ того, що було залиття його квартир з вини відповідача, був складений АКТ обстеження багатоквартирного житлового будинку (або квартири) від 17 липня 2023 року, в якому вказано, що на момент обстеження в кв. [ADDRESS] двері ніхто не відкрив. Також незрозуміло, коли і в який період до відповідача зверталися сусіди з вищевказаної квартири, де відповідач дозволила зайти до належної їй квартири [ADDRESS] , де були відсутні будь-які сліди від води (підлога була суха, по всій квартирі, крани зачинені та відсутні ознаки затоплення квартири позивача), та вважає, що це не відповідає дійсності. Майновий збиток (матеріальна шкода), нанесений особі неправомірними діями, підлягає відшкодуванню, позивач оцінює її в розмірі 85\~427 гривень 88 копійок. Щодо відшкодування моральної шкоди. Позивач вважає, що відповідач своїми діями та бездіяльністю причинила йому моральну шкоду, яка виражена в тому, що з вини відповідача була затоплена його квартира і в добровільному порядку відмовляється провести ремонт у квартирі, або сплатити затрати, які він поніс. Тому оцінює моральну шкоду в розмірі 10\~000 гривень 00 копійок. 18.03.2024 до суду представником відповідача адвокатом Дербіним Д.О. подано заперечення, з якого вбачається, що представник просить відмовити в задоволенні позовних вимог [PERSON] до мене, [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної залиттям квартири в повному обсязі. У запереченні з поміж іншого представник звертає увагу суду на той факт, що відповідно до посилання позивача на звіт про оцінку майна, складений на його замовлення ФОП [PERSON] , в розділі «визначення збитків об`єкта оцінки», зазначається, що «кухонні меблі - ламінована дерево стружечна плита, набравшись вологи почали руйнуватися, потребує заміни», однак, при цьому до позовної заяви не долучені належні та допустимі докази того, що позивачу належить «ламіноване дерево стружечна плита» (квитанції, чеки, договір купівлі-продажу). Інші доводи продубльовані з відзиву на позов. 18.03.2024 позивачем [PERSON] подано до суду пояснення на позовну заяву, з якому позивач з поміж іншого звертає увагу суду, що відповідач намагається затягнути процес, щоб позивач надавав чеки, квитанції, договір купівлі-продажу на окремі деталі кухонного гарнітуру «ламінована дерево стружечка плита». Щодо інших - також фактично продубльовано позивачем з позову та відповіді на відзив. Позивач просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі та врахувати пояснення при розгляді справи. Ухвалою від 24.04.2024 призначено судову будівельно-технічну експертизи, провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. Постановою Дніпровського апеляційного суду від 03.09.2024 апеляційну скаргу позивача [PERSON] залишено без задоволення, ухвалу від 24.04.2024 залишено без змін. 29.11.2024 на адресу суду від судового експерта Ткаленко О.М. надійшов висновок експерта №54/24 від 25.11.2024 та повернуто матеріали справи. Ухвалою суду від 02.12.2024 провадження у справі поновлено. У судовому засіданні представник позивача - адвокат Гузєв І.Г. позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив позов задовольнити з підстав, викладених у позові, відповіді на відзив, поясненні на позовну заяву. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні заперечувала проти задоволення позовних вимог з підстав, викладених у відзиві на позов, запереченні. Представник відповідача - адвокат Дербін Д.О. у судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог з підстав, викладених у відзиві на позов, запереченні. Представник Товариства з обмеженою відповідальністю «ЖИТЛОСЕРВІС-КР» Савчук С.С. у судовому засіданні покладався на розсуд суду. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлений належним чином. Допитана в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] пояснила, що працює майстром в ТОВ «ЖИТЛОСЕРВІС-КР». 17.07.2023 року нею після обстеження квартири [ADDRESS] , було складено акт із зазначенням ймовірної причини залиття, оскільки поверхом вище їй двері не відчинили. Зазначила, що під час огляду квартири [ADDRESS] вона зафіксувала наявність мокрих стін, стелі підвісної з водою, також ула мокра суміжна ік кухнею та залою стіна, поли в коридорі та залі. Причиною залиття, на її думку, з огляду на тривалий час роботи у даній сфері, є залишений відкритим кран, оскільки тоді були перебої із водопостачанням через підрив Каховської ГЕС та відключення світла. Зі слів [PERSON] представника власника квартири, залиття було 15.07.2023 року або 14.07.2023 року, бо до 5 днів відбувається висихання, а на момент огляду стіни ще були дуже мокрі. Свідок [PERSON] суду пояснила, що є матір`ю позивача та за його проханням 15.07.2023 року прийшла до його квартири, яка знаходилась в стані ремонту. В квартирі було багато води, була залита стеля, мокрі стіни. Вона покликала свого зятя, який вже піднявся на поверх вище, двері відчинила якась дівчина, яка потім покликала господаря квартири. Піднявшись до квартири [ADDRESS] , вона побачила, як залі і коридорі був трохи вздутий ламінат, на що господиня відповіла, що то такий у них ламінат. Потім вони викликали поліцію та аварійну службу Житлосервіса, пізніше вже їм двері з квартири [ADDRESS] ніхто не відчиняв. 17.07.2023 року з ТОВ «ЖИТЛОСЕРВІС-КР» прийшла майсер, якій двері квартири [ADDRESS] ніхто не відчинив та за наслідками огляду нею було складено акт.Залиття було в коридорі зправа, в кухні зі сторони вмивальника і навпроти, там де газова труба. В залі залита суміжна стіна з кухнею і коридором та в кутку. [PERSON] натяжна в залі і коридорі звисала наповнена водою. Свідок [PERSON] суду пояснив, що є зятем [PERSON] 15.07.2023 року йому зателефонувала теща і попросила приїхати, оскільки квартиру її сина затопило. В квартирі була вода сантиметрів 5-6 на підлозі, по стінам потьоки, в підвісній стелі, вода була по меблям у кухні та на суміжній між кухнею і залою стіні. Від піднявся на 9 поверх, йому відчинила двері дівчина, яка спустилась до них та подивилась обстановку. Потім прийшла [PERSON] , сказала що у неї сухо і пішла, свій телефон не залишала. Він викликав аварійку та поліцію. Приїхала аварійка, все зафіксувала, на даху було все в порядку. Коли приїхала поліція, двері поверхом вище ніхто не відчинив. Залиття сталось, коли були перебої із водою. Свідок [PERSON] суду пояснив, що є дільничним інспектором ВП №1 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області та виїжджав на виклик у складі СОГ на залиття квартири, після також ним за наслідками виїзду складався висновок. Пам`ятає, що у квартирі була вода, провисала натяжна стеля, вода була по стінам. В квартирі був свіжий ремонт. Вище поверхом квартиру не відкривали. До сусідів на тому ж поверсі вони не заходили, оскільки було очевидно, що залиття було з квартири поверхом вище. Вислухавши представника позивача, відповідача та представника відповідача, представника третьої особи, допитавши свідків та дослідивши матеріали справи, суд дійшов такого висновку. У судовому засіданні встановлено, що позивачу [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 01.03.2021 належить однокімнатна квартира [ADDRESS] (т. 1 а.с. 11 копія витягу). Згідно Акту обстеження багатоповерхового будинку (або квартир), складеного 17 липня 2023 року, та талону-повідомлення єдиного обліку №11155 на лінію служби 102, 14 липня 2023 року відбулося затоплення квартири [ADDRESS] (т. а.с. 12, 13). У акті від 17 липня 2023 майстром [PERSON] вірогідною причиною заливу квартири [ADDRESS] - мешканцем квартири [ADDRESS] було залишено відкритий кран холодної води. При цьому у акті зазначено, що на момент обстеження у квартирі [ADDRESS] двері ніхто не відкрив. Відповідно до Висновку експерта №54/24 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи по цільній справі №211/8227/23, складеного 25.11.2024 судовим експертом Ткаленко О.М., встановлено: По 1-му питанню На момент проведення експертизи в квартирі [ADDRESS] в житловій кімнаті на стелі на натяжній плівці виявлена пляма жовтуватого кольору, зміщена від середині полотна. Інше оздоблення в житловій кімнаті, кухні та коридорі не має слідів пошкоджень, характерних для дії води під час залиття приміщень. По 2-му питанню Встановлення давності пошкоджень від залиття приміщень не є предметом судової будівельно-технічної експертизи. Встановити в квартирі [ADDRESS] давність виявленої в житловій кімнаті на стелі на натяжній плівці плями жовтуватого кольору, яка зміщена від середині полотна, експерту не представляється можливим. По 3-му питанню На момент проведення експертизи визначити причини пошкодження (затоплення) квартири [ADDRESS] експерту не представляється можливим, оскільки з часу залиття пройшло більше року, окрім того, пошкодження, які характерні для дії рідини, на оздобленні відсутні. В той же час, в Акті обстеження багатоквартирного житлового будинку від 17.07.2023 вказано: «Вірогідною причиною заливу кв. [ADDRESS] мешканцем кв. [ADDRESS] було залишено відкритий кран «холодної» води». При вирішенні спору суд виходить з такого. Відповідно до ст. 1166 ч. 1 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 Постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Отже, причинний зв`язок між протиправним діянням заподіювача шкоди та шкодою, завданою потерпілому, є однією з обов`язкових умов настання деліктної відповідальності. Визначення причинного зв`язку є необхідним як для забезпечення інтересів потерпілого, так і для реалізації принципу справедливості при покладенні на особу обов`язку відшкодувати заподіяну шкоду. Причинно-наслідковий зв`язок між діянням особи та заподіянням шкоди полягає в тому, що шкода є наслідком саме протиправного діяння особи, а не якихось інших обставин. Проста послідовність подій не повинна братися до уваги. Об`єктивний причинний зв`язок як умова відповідальності виконує функцію визначення об`єктивної правової межі відповідальності за шкідливі наслідки протиправного діяння. Заподіювач шкоди відповідає не за будь-яку шкоду, а тільки за ту шкоду, яка завдана його діями. Відсутність причинного зв`язку означає, що шкода заподіяна не діями заподіювача, а викликана іншими обставинами. При цьому причинний зв`язок між протиправним діянням заподіювача шкоди та шкодою має бути безпосереднім, тобто таким, коли саме конкретна поведінка без якихось додаткових факторів стала причиною завдання шкоди. У випадку, коли протиправна поведінка, яка створила конкретну можливість завдання шкоди, перетворює її у дійсність тільки в разі приєднання до неї протиправної дії третіх осіб, має встановлюватися юридично значимий причинний зв`язок як з поведінкою, яка створила конкретну можливість (умови для завдання шкоди), так і з діями, які перетворили її у дійсність (фактичне завдання шкоди). Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно із частиною шостою статті 81\~ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 80\~ЦПК України визначено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Ураховуючи викладене, беручи до уваги Висновок експерта №54/24 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи по цільній справі №211/8227/23, складений 25.11.2024 судовим експертом Ткаленко О.М., показання свідків та акт обстеження багатоповерхового будинку (або квартир), складеного 17 липня 2023 року, суд доходить висновку про наявність підстав стверджувати, що саме дії відповідача були протиправними, та, що є причинно-наслідковий зв`язок між протиправним діянням [PERSON] , як власником квартири [ADDRESS] , та заподіянням шкоди (затоплення квартири позивача). Щодо заявленої позовної вимоги про відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 85\~427,88 гривень, суд зазначає таке. Позивачем до суду на підтвердження понесених збитків внаслідок залиття надано звіт про оцінку майна від 26.07.2023 року, складений оцінювачем [PERSON] з терміном дії звіту 6 місяців від дати оцінки. Надаючи оцінку вказаному доказу, суд виходить з такого. Частинами другою, третьою статті 102 ЦПК України передбачено, що предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторони (сторона) не надали відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності (частина перша статті 103 ЦПК України). Згідно із частинами першою, п`ятою - сьомою статті 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. За заявою учасника справи про наявність підстав для відводу експерта, який підготував висновок на замовлення іншої особи, такий висновок судом до розгляду не приймається, якщо суд визнає наявність таких підстав. Частина перша статті 1 Закону України «Про судову експертизу» визначає, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду. Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб (частина перша статті 71 цього Закону). Пункт 1.8 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, передбачає, що підставою для проведення експертизи відповідно до чинного законодавства є процесуальний документ про призначення експертизи, складений уповноваженою на те особою (органом), або договір з експертом чи експертною установою, укладений за письмовим зверненням особи у випадках, передбачених законом, в якому обов`язково зазначаються її реквізити, номер справи або кримінального провадження або посилання на статтю закону, якою передбачено надання висновку експерта, перелік питань, що підлягають вирішенню, а також об`єкти, що підлягають дослідженню. Таким чином, системний аналіз наведених положень процесуального законодавства дозволяє констатувати, що висновок експерта може бути підготовлений як на підставі ухвали суду про призначення експертизи, так і на замовлення учасника справи; у разі подання учасником справи до суду висновку експерта, складеного на його замовлення, у такому висновку має бути зазначено, що його підготовлено для подання до суду та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. При цьому інша сторона може подати до суду заяву про наявність підстав для відводу експерта, який підготував висновок на замовлення іншої особи, і в разі, якщо суд визнає наявність таких підстав, зазначений висновок не приймається судом до розгляду. Таких правових висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 22.11.2023 у справі №712/4126/22, від 20.12.2023 у справі № 172/313/21. Якщо у наданому учасником справи висновку не зазначено, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок, він не є належним та допустимим доказом. Такий правовий висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі № 522/1029/18 (провадження № 14-270цс19). Як вбачається з наданого до позовної заяви стороною позивача звіту про оцінку майна від 26.07.2023 року, складеного оцінювачем [PERSON] , у такому не зазначено, що [PERSON] була попереджена (обізнана) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок та що такий підготовлено для подання до суду. Крім того, дія звіту про оцінку на момент розгляду справи спливла. Клопотань про призначення судової експертизи сторонами під час розгляду справи не заявлялись. Ураховуючи викладене, суд не бере такий звіт про оцінку до уваги, як належний та допустимий доказ та не може бути покладений в основу рішення суду, а тому у задоволенні позовної вимоги про стягнення матеріальної шкоди в розмірі 85\~427,88\~гривень слід відмовити. Щодо стягнення моральної шкоди. Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до п.п. 3, 9 Постанови Пленуму Верховного суду України №4 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість подовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалість, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого-спростування інформації редакцією засобу масової інформації. при цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. В обґрунтування\~спричинення моральної\~шкоди позивач\~посилався на\~те, що відповідач своїми діями та бездіяльністю причинила йому моральну шкоду, яка виражена в тому, що з вини відповідача була затоплена його квартира і в добровільному порядку вона відмовляється провести ремонт в його квартирі, або сплатити затрати, які він поніс. Моральну шкоду він оцінює у розмірі 10\~000,00 гривень. Суд частково погоджується із зазначеними доводами позивача, позаяк вказані обставини в своїй сукупності свідчать про наявність в його житті негативних явищ та зниження якості життя, що пов`язано з пошкодженням належного йому майна. Разом з тим суд частково бере до уваги доводи відповідача, викладені у відзиві на позов, тому доходить висновку про зменшення розміру відшкодування моральної шкоди з 10\~000,00 грн. до 7\~000,00 грн. Вказаний розмір шкоди, на думку суду, відповідатиме вимогам розумності, виваженості та справедливості та не більш, ніж достатнім для розумного задоволення потреб позивача і не призведе до його збагачення та при встановлених обставинах становитиме достатньо справедливу сатисфакцію. Таким чином, зважаючи на вище викладене, позовні вимоги в частині стягнення моральної шкоди підлягають частковому задоволенню. На підставі ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем заявлено вимогу про відшкодування судових витрат: судового збору в сумі 2\~147,20 грн. Оскільки позов підлягає частковому задоволенню, суд, з врахуванням положень статті 141 ЦПК України, вважає можливим стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір пропорційно розміру задоволених вимог у сумі 1\~073,60 грн. На підставі викладеного та

Outcome: partial