Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-30 00:00:00

До Деснянського районного суду міста Києва надійшла позовна заява [PERSON] до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЖК Лісова Казка», відповідно до якої позивач просила: стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЖК ЛІСОВА КАЗКА» на користь [PERSON] матеріальну шкоду, завдану затопленням квартири, у сумі 69 401 грн.; стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЖК ЛІСОВА КАЗКА» на користь [PERSON] моральну шкоду у сумі 40000 грн.; зобов`язати Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЖК ЛІСОВА КАЗКА» здійснити ремонт дощової каналізації, яка укладена між 1(10 поверх) та 2 (11 поверх) рівнями квартири [ADDRESS] ; стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЖК ЛІСОВА КАЗКА» на користь [PERSON] судові витрати покласти на Відповідача. Позовні вимоги обґрунтовані наступним. [PERSON] , є власницею квартири [ADDRESS] , що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 1 1.07.2022 №304674393. Згідно інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 08.05.2019 в зареєстровано Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЖК ЛІСОВА КАЗКА». ОСББ «ЖК ЛІСОВА КАЗКА» здійснює утримання та обслуговування багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] . ОСББ «ЖК ЛІСОВА КАЗКА» створено власниками квартир та нежитлових приміщень багатоквартирних будинків [ADDRESS] та діє відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку». Статуту. 12 жовтня 2022 року відбулося залиття квартири [ADDRESS] . На місце події було викликано представників ОСББ «ЖК ЛІСОВА КАЗКА» та представника обслуговуючої організації ФОН «[PERSON]» для фіксації факту залиття, його причин та наслідків, а також зупинення залиття. 13 жовтня 2022 року комісією у складі Голови правління ОСББ «ЖК ЛІСОВА КАЗКА», представника обслуговуючої організації ФОП «[PERSON]» та Позивача було складено Акт про залиття. З Акту про залиття вбачається, що причинами залиття квартири [ADDRESS] є протікання води від дощової каналізаційної труби, яка укладена між 1(10 поверх) та 2(11 поверх) рівнями квартири, приміщення кухні (№3), коридору (№1 ), житлових кімнат (№2,5). Зазначено, що причиною протікання є пошкодження або некоректне улаштування з використанням неналежного матеріалу або з порушенням технології монтажу даного трубопроводу. На момент огляду мокрі руді плями на стелі лоджії (0,65м.2); мокрі руді плями у вигляді патьоків на стінах лоджії від стелі до підлоги (5 м2); пліснява на стику між стелею та стіною на лоджії (З м2); мокрі руді плями на куті між стелею та стіною на кухні (25*5см, 25* 10 см); осередки плісняви на стику між стелею та стіною на кухні; часткове відлущування пофарбованого покриття стелі на кухні (25* 14см); мокра руда пляма на стелі в кімнаті (30*10см); мокра руда пляма на стіні в кімнаті («0,3м2); мокрі плями з відлущуванням пофарбованого покриття на стіні під сходами (1 м2); пліснява на стіні під сходами (20* 10см); відлущування пофарбованого покриття на горизонтальній частині відкосів (зі сторони квартири) вхідних дверей (0,5м2); мокрі плями на стелі в коридорі біля вхідних дверей (1 м2); руді мокрі плями в різних місцях на стелі коридору (кола діаметром 5-15см); відлущення покриття стелі в коридорі (30* 15см); мокрі плями на стіні в коридорі біля вхідних дверей (1 м2); відлущування покриття на стелі (зі сторони МЗК) над вхідними дверима (0,15м2); мокрі руді плями на стіні (зі сторони МЗК) над вхідними дверима (1,5м2); білі вапняні плями на пофарбованому коричневою фарбою покритті горизонтальної частини відкосів вікон кімнати зі сторони вулиці. Товариством з обмеженою відповідальністю "Експерт+" складено ЗВІТ ПРО ОЦІНКУ вартості розміру матеріальних збитків, які спричинені житловому приміщенню квартири [ADDRESS] , внаслідок залиття. Дата оцінки - 10 грудня 2022 р. У Звіті про оцінку підтверджено, що причиною затікання є протікання води від дощової каналізаційної труби, яка укладена між 1(10 поверх) та 2 (11 поверх) рівнями квартири, приміщення кухні (№3), коридору (№1), житлових кімнат (№2,5). Звертаємо увагу суду, що залиття житлового приміщення квартири №49 носять систематичний характер. Після виявлення перших ознаки протікання покрівлі через природні опади в Позивач неодноразово звертався до Відповідача щодо залиття квартири, однак його заяви відмовлялися реєструвати та усно йому повідомляли, що вина ОСББ «ЖК ЛІСОВА КАЗКА» в протіканні даху та ливневої каналізації відсутня і що Позивач повинен сам ремонтувати відповідні комунікації. Окрім того, на звернення Позивача від 02.02.2023 року ОСББ «ЖК ЛІСОВА КАЗКА» письмово повідомило, що висловлює свою стурбованість та занепокоєння в затопленні квартири Позивача, однак так як загальний трубопровід дощової каналізації будинку знаходиться безпосередньо між рівнями квартири, то він обслуговує лише одне житлове приміщення і начебто не вважається будинковою комунікацією. Натомість ОСББ «ЖК ЛІСОВА КАЗКА» наполегливо рекомендувало Позивачу звернутись до Забудовника - ТОВ «Комфорт Лайф 2000». Однак відповідні твердження ОСББ «ЖК ЛІСОВА КАЗКА» є абсурдними та необґрунтованими. Квартира №49 - є дворівневою квартирою 11-поверхового житлового будинку по [ADDRESS] , що розташована на 10 та 11 поверху. В Акті залиття та Звіті про оцінку встановлено, що причинами залиття є протікання води від будинкової дощової каналізаційної труби, яка укладена між 1 (10 поверх) та 2 (11 поверх) рівнями квартири. Відповідні труби є частиною будинкової системи водовідведення призначена для збору та відведення води від атмосферних опадів з даху будинку, а отже, є загальнобудинковим майном, фото додаємо. Тобто саме з даху будинку, який є спільним майном співвласників, через загальнобудинкові труби дощової каналізації будинку, які також є спільним майном, здійснюється затоплення квартири Позивача. А тому, саме Відповідач як юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна, повинен здійснювати утримання, обслуговування, поточний і капітальний ремонт дощової каналізації будинку. В результаті бездіяльності Відповідача щодо належного утримання, обслуговування та ремонту спільного майна, а саме даху багатоквартирного будинку та труб, що призначені для збору та відведення води від атмосферних опадів з даху будинку, було затоплено квартиру Позивача. Станом на сьогодні Відповідач не вживає жодних дій щодо належного обслуговування та ремонту улаштованого внутрішнього водоводу дощової каналізації та не усуває причини та наслідки засікання. Внаслідок цього збитки нанесені Позивачу постійно збільшуються. Окрім того, можливі руйнування несучих стін будинку, що створює небезпеку для всіх його мешканців. У зв`язку з цим, для захисту своїх прав, Позивач вимушений звернутися до суду. Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 19 травня 2023 року відкрито провадження у справі за позовом [PERSON] до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЖК Лісова Казка» про відшкодування шкоди.. Відповідачем 06 липня 2023 року подано відзив на позовну заяву, відповідно до якого представник Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЖК Лісова Казка» просив відмовити у задоволення вимог позову з огляду на наступне. Відповідач вважає позовну заяву необґрунтованою та такою, що не відповідає нормам чинного законодавства України та обставинам справи. При цьому Відповідач вважає, що він не є належним відповідачем у спірних правовідносинах. Відповідач обґрунтовує таку свою правову позицію наступним. Відповідач не погоджується з позицією Позивача в її Позовній заяві, що затоплення її квартири було спричинене протиправною бездіяльністю Відповідача. Відповідач не погоджується з твердженням Позивача в його Позовній заяві, що причиною залиття квартири Позивача стало те, що Відповідач, на переконання Позивача, не здійснював належного утримання, обслуговування та ремонту спільного майна (даху багатоквартирного будинку та труб, що призначені збору та відведення води від атмосферних опадів із даху будинку), адже це не відповідає дійсності. Варто зазначити, що відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» №2866-111 від 29 листопада 2001 року об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. На виконання покладених на Відповідача обов`язків Законом 2866 Відповідач регулярно та постійно здійснює, зокрема, технічне та аварійне обслуговування систем каналізації, в тому числі в будинку, в якому розташована квартира Позивача, що підтверджується, зокрема: Договором про технічне та аварійне обслуговування систем каналізації, холодного водопостачання, внутрішніх будинкових електромереж, електрощитових та систем внутрішнього освітлення №0-0105-21/1 від 01 травня 2021 року, укладеним між Фізичною особою - підприємцем [PERSON] та Відповідачем, Додатковою угодою №1 від 20 вересня 2021 року до Договору, Актами здачі-прийняття робіт (надання послуг) №0-1369 від 31 липня 2022 року, №0-1401 від 31 серпня 2022 року, №0-1433 від 30 вересня 2022 року, №0-1471 від 31 жовтня 2022 року, №0-1501 від 30 листопада 2022 року, №0-1532 від 31 грудня 2022 року та №0-1581 від 31 січня 2023 року, складеними між Фізичною особою - підприємцем [PERSON] та Відповідачем. Відтак, твердження Позивача про бездіяльність Відповідача щодо належного утримання, обслуговування та ремонту спільного майна (даху багатоквартирного будинку та труб, що призначені для збору та відведення води від атмосферних опадів із даху будинку) не відповідає дійсності. Відповідач хотів би також звернути увагу Суду, що квартира Позивача розташована на 10 та 11 поверхах будинку, в якому створений Відповідач, та має відкриту терасу, що підтверджується відповідними фото, доданими Позивачем до Позовної заяви, та фото, наведеним у додатку 6 до цього Відзиву на позовну заяву. Варто зазначити, що тераса Позивача не обладнана таким чином, щоб уникнути потрапляння на неї дощу та інших атмосферних опадів, а на самій терасі знаходиться влаштований у підлогу трубопровід дощової каналізації, який видно на фото, наведеному в додатку 6 до цього Відзиву на позовну заяву, та який проходить через 11 та 10 поверхи квартири Позивача. У той же час, відповідно до Акту про залиття б/н від 13 жовтня 2022 року, складеного Головою правління Відповідача Зайцевою Марією Дмитрівною та Фізичною особою - підприємцем [PERSON] , який міститься в матеріалах Цивільної справи №754/6697/23, та Звіту про оцінку вартості розміру матеріальних збитків, які спричинені житловому приміщенню квартирі [ADDRESS] , внаслідок залиття від 10 грудня 2022 року, складеному Товариством з обмеженою відповідальністю «Експерт+», доданому Позивачем до Позовної заяви, вбачається, що протікання води здійснювалося з перекриття між першим та другим рівнями квартири №49 (квартири Позивача) , в яке влаштований трубопровід дощової каналізації. Тобто з Акту про залиття та самого Звіту про оцінку підтверджується, що залиття квартири Позивача здійснювалося через перекриття між першим та другим рівнями квартири Позивача, в яке влаштований трубопровід дощової каналізації, себто через конструкції в самій квартирі Позивача, яка є її приватною власністю, а не через спільне майно співвласників багатоквартирного будинку, в якому створений Відповідач. Водночас, ані Акт про залиття, ані Звіт про оцінку, ні інші додані до Позовної заяви документи не містять жодного підтвердження й належних та допустимих доказів позиції Позивача в її Позовній заяві, що залиття квартири сталося внаслідок неналежного утримання, обслуговування та ремонту Відповідачем спільного майна співвласників багатоквартирного будинку, в якому створений Відповідач. При цьому Відповідач не повинен забезпечувати належне утримання та використання майна, яке належить безпосередньо Позивачу на праві приватної власності та знаходиться в квартирі, яка належить Позивачу, так як в силу приписів Закону 2866 метою створення Відповідача є, зокрема забезпечення належного утримання та використання спільного майна співвласників багатоквартирного будинку, в якому створений Відповідач. Варто також зазначити, що в Звіті про оцінку зазначено, що експертом було виявлено ознаки зволоження та дефекти в приміщеннях кухні, коридору та житлових кімнат унаслідок залиття від дощової каналізаційної труби, яка укладена між 1 (10 поверх) та 2 (11 поверх) рівнями квартири, що свідчить, на переконання Відповідача, про порушення забудовником будівельних норм при зведенні будинку, в якому розташована квартира Позивача та створений Відповідач, з огляду на наступне. Відповідач хотів би звернути увагу Суду на те, що відповідно до підпункту а) пункту 19.11 та пункту 22.1.15 Державних будівельних норм України В.2.5-64:2012 «Внутрішній водопровід та каналізація» відкрите або приховане прокладання внутрішніх каналізаційних мереж не допускається: під стелю, у стінах і у підлозі житлових кімнат, кухонь, спальних приміщень, дитячих закладів, лікарняних палат, лікувальних кабінетів, обідніх залів, робочих кімнат адміністративних будівель, залів засідань, залів для глядачів, бібліотек, навчальних аудиторій, електрощитових і транспортних, пультів управління автоматики, припливних вентиляційних камер і виробничих приміщень, які вимагають особливо санітарного режиму. Водостічні стояки необхідно розташовувати поза межами житлових квартир та інших приміщень із можливістю вільного доступу обслуговуючого персоналу. Як бачимо, ураховуючи вищевикладене, не допускається прокладання внутрішніх каналізаційних мереж, зокрема під стелю, у стінах і в підлозі житлових кімнат, кухонь, спальних приміщень, хоча саме в цих приміщеннях і відбувається затікання в квартирі Позивача. На підтвердження правильності розуміння Відповідачем Державних будівельних норм України В.2.5- 64:2012 «Внутрішній водопровід та каналізація» останній звернувся до експерта Згонника Віктора Анатолійовича та отримав від нього Нормативно-технічний висновок №2, яким підтверджується викладена вище правова позиція Відповідача (див. додатки 7-8 до цього Відзиву на позовну заяву). Як наслідок, прокладена труба дощової каналізаційної труби з тераси Позивача між рівнями її особистої квартири, ймовірно, спричиняє залиття квартири Позивача та може свідчити про порушення зі сторони забудовника, які полягали в недотриманні державних будівельних норм України під час зведення будинку, в якому розташована квартира Позивача та створений Відповідач, які спричинили завдані Позивачу збитки, що є предметом спору в Цивільній справі №754/6697/23. Окрему увагу слід звернути на те, що вбудована в квартирі Позивача внутрішня каналізаційна система розташована таким чином, що позбавляє Відповідача вільного доступу до такої конструкції, що вказує як на порушення державних будівельних норм відповідним забудовником, так і на необхідність обслуговування такої системи саме Позивачем, а не Відповідачем. Водночас, Відповідач хотів би також звернути увагу Суду на те, що Позивач придбавала квартиру в незадовільному стані та знала про ймовірні дефекти в її побудові, що підтверджується Актом приймання - передачі квартири (ключів) б/н від 20 грудня 2021 року, складеним між Товариством з обмеженою відповідальністю «Комфорт Лайф 2000» та Позивачем відповідно до Договору купівлі-продажу майнових прав №6-51 від 06 листопада 2015 року, в якому Позивач 05 січня 2022 року власноручно зазначила, що квартира не відповідає умовам договору, якість квартири в дуже поганому стані та додала зазначеному забудовнику свої претензії та фото збитків (див. додаток 5 до цього Відзиву на позовну заяву). Незважаючи на це, Позивач вирішила перекласти відповідальність як за дії забудовника, так і за власне неналежне утримання внутрішньоквартирних комунікацій на Відповідача, що є несправедливим та необґрунтованим. При цьому Позивач першочергово при придбанні квартири вже несла збитки, завдані їй забудовником будинку, в якому розташована квартира Позивача, до яких Відповідач не мав та не має жодного відношення. Позивачем не надано жодних належних та допустимих доказів щодо підтвердження причин залиття її квартири. Відповідач хотів би звернути увагу Суду на те, що в Акті залиття та Звіті про оцінку зазначено, зокрема, що причиною протікання може бути пошкодження або некоректне улаштування (улаштування не за проектом, з використанням неналежного матеріалу або з порушенням технології монтажу) даного трубопроводу, тобто вказано ймовірну причину залиття квартири, а не надано експертний висновок про причину такого залиття. Разом із тим, у Звіті про оцінку неодноразово зазначено, що Позивачу рекомендується виконати технічне обстеження конструкцій для виявлення дефектів, які призводить до залиття конструкцій у приміщенні, тобто для встановлення точної причини систематичного залиття (затоплення) квартири Позивача. Варто також зазначити, що Акт залиття являє собою фіксацію факту залиття квартири Позивача, а Звіт про оцінку є документом, який визначає вартість матеріальних збитків від залиття квартири Позивача, тобто такі документи не є експертними висновками, які засвідчують причини виникнення залиття квартири Позивача, та, на переконання Позивача, не можуть бути доказами в розумінні статей 76, 77 та 79 Цивільного процесуального кодексу України (надалі - «ЦПК України»), що підтверджують причину залиття квартири Позивача та причетність до цього Відповідача. Позивач не підтвердила розмір матеріальної шкоди, завданої затопленням її квартири в розмірі 69 401,00 грн., про стягнення яких заявляє в Позовній заяві. Відповідач хотів би звернути увагу Суду на те, що наданий Позивачем разом із Позовною заявою Звіт про оцінку не підтверджує вартість заявлених матеріальних збитків від залиття квартири Позивача в розмірі 69 401,00 грн. станом на 10 грудня 2022 року, так як такий документ містить суперечливі відомості та числові значення про розмір матеріального збитку. Перш за все, Відповідач хотів би звернути увагу Суду, що відповідно до пункту 1.2.1 Розділу 1 «Вступ» Звіту про оцінку звіт виготовлено з метою визначення розміру реальних збитків, завданих внаслідок збройної агресії, для цілей подання постраждалими заяв на компенсацію. Замовник (Позивач) мас право посилатися на висновки, викладені в цьому Звіті про оцінку, й використовувати його виключно із зазначеною метою. Відтак, ураховуючи вищевикладене, сумнівним є використання такого Звіт про оцінку в рамках розгляду Цивільної справи №754/6697/23, так як предметом спору в даній справі не є компенсація збитків, завданих внаслідок збройної агресії російської федерації. По-друге, як у пункті 4.2 Розділу 4 «Визначення вартості об`єкта оцінки», так і в Розділі 4 «Узгодження результатів оцінки» зазначено, що розрахована ринкова вартість матеріальних збитків від залиття квартири Позивача станом на 10 грудня 2022 року склала 47 407,00 грн.. а не 69 401,00 грн., як це зазначено на сторінці 2 Звіту про оцінку, та заявлено Позивачем у її Позовній заяві. Як наслідок, Звіт про оцінку, на переконання Позивача, не може бути належним та достовірним доказом у розумінні статей 77 та 79 ЦГ1К України, який підтверджує розмір матеріальних збитків, понесених Позивачем, які є предметом спору в Цивільній справі №754/6697/23. Таким чином, ураховуючи відсутність вини Відповідача в залитті квартири Позивача, недоведеність та необґрунтованість розміру заявленої Позивачем матеріальної та моральної шкоди належними, допустимими та достовірними доказами, Відповідач просить Суд повністю відмовити Позивачу в задоволенні її цивільного позову до Відповідача. Протягом судового розгляду справи позивачка, її представник вимоги позову підтримали в повному обсязі, представник відповідача проти задоволення вимог позову заперечував в повному обсязі. За клопотання представника відповідача у справу було проведено судову експертизу, за наслідками якої було надано Висновок Експерта за результатами проведення судової будівельно - технічної експертизи № 20871/23-42 від 04 липня 2024 року. За клопотанням представника відповідача в судовому засіданні був опитаний експерт [PERSON] , який підтвердив правильність та повноту висновків судової експертизи. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні. Згідно із статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух. Судом встановлено, що [PERSON] , є власницею квартири [ADDRESS] , що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 1 1.07.2022 №304674393. Згідно інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 08.05.2019 в зареєстровано Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЖК ЛІСОВА КАЗКА». ОСББ «ЖК ЛІСОВА КАЗКА» здійснює утримання та обслуговування багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] . ОСББ «ЖК ЛІСОВА КАЗКА» створено власниками квартир та нежитлових приміщень багатоквартирних будинків [ADDRESS] та діє відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» та статуту. На виконання покладених на відповідача обов`язків відповідач здійснює технічне та аварійне обслуговування систем каналізації в будинку [ADDRESS] , що підтверджується, зокрема: Договором про технічне та аварійне обслуговування систем каналізації, холодного водопостачання, внутрішніх будинкових електромереж, електрощитових та систем внутрішнього освітлення № 0-0105-21/1 від 01 травня 2021 року, укладеним між Фізичною особою - підприємцем [PERSON] та Відповідачем, Додатковою угодою №1 від 20 вересня 2021 року до Договору, Актами здачі-прийняття робіт (надання послуг) №0-1369 від 31 липня 2022 року, №0-1401 від 31 серпня 2022 року, №0-1433 від 30 вересня 2022 року, №0-1471 від 31 жовтня 2022 року, №0-1501 від 30 листопада 2022 року, №0-1532 від 31 грудня 2022 року та №0-1581 від 31 січня 2023 року, складеними між Фізичною особою - підприємцем [PERSON] та Відповідачем. 12 жовтня 2022 року відбулося залиття квартири [ADDRESS] . На місце події було викликано представників ОСББ «ЖК ЛІСОВА КАЗКА» та представника обслуговуючої організації ФОН «[PERSON]» для фіксації факту залиття, його причин та наслідків, а також зупинення залиття. 13 жовтня 2022 року комісією у складі Голови правління ОСББ «ЖК ЛІСОВА КАЗКА», представника обслуговуючої організації ФОП «[PERSON]» та Позивача було складено Акт про залиття. З Акту про залиття вбачається, що причинами залиття квартири [ADDRESS] є протікання води від дощової каналізаційної труби, яка укладена між 1(10 поверх) та 2(11 поверх) рівнями квартири, приміщення кухні (№3), коридору (№1 ), житлових кімнат (№2,5). Зазначено, що причиною протікання є пошкодження або некоректне улаштування з використанням неналежного матеріалу або з порушенням технології монтажу даного трубопроводу. На момент огляду мокрі руді плями на стелі лоджії (0,65м.2); мокрі руді плями у вигляді патьоків на стінах лоджії від стелі до підлоги (5 м2); пліснява на стику між стелею та стіною на лоджії (З м2); мокрі руді плями на куті між стелею та стіною на кухні (25*5см, 25* 10 см); осередки плісняви на стику між стелею та стіною на кухні; часткове відлущування пофарбованого покриття стелі на кухні (25* 14см); мокра руда пляма на стелі в кімнаті (30*10см); мокра руда пляма на стіні в кімнаті («0,3м2); мокрі плями з відлущуванням пофарбованого покриття на стіні під сходами (1 м2); пліснява на стіні під сходами (20* 10см); відлущування пофарбованого покриття на горизонтальній частині відкосів (зі сторони квартири) вхідних дверей (0,5м2); мокрі плями на стелі в коридорі біля вхідних дверей (1 м2); руді мокрі плями в різних місцях на стелі коридору (кола діаметром 5-15см); відлущення покриття стелі в коридорі (30* 15см); мокрі плями на стіні в коридорі біля вхідних дверей (1 м2); відлущування покриття на стелі (зі сторони МЗК) над вхідними дверима (0,15м2); мокрі руді плями на стіні (зі сторони МЗК) над вхідними дверима (1,5м2); білі вапняні плями на пофарбованому коричневою фарбою покритті горизонтальної частини відкосів вікон кімнати зі сторони вулиці. На виконання ухвали суду КНДІСЕ Міністерства юстиції України було надано висновок експерта за результатами проведення судової будівельно - технічної експертизи № 20871/23-42 від 04 липня 2024 року, за результатами якої були надані наступні висновки: 1. Найбільш ймовірно залиття приміщень 1-3 квартири [ADDRESS] сталося з наступних причин та/або їх поєднання: відсутність герметичності прихованого трубопроводу внутрішнього водостоку в межах конструктивних елементів квартири № 49 між 10 та 11 поверхами; порушення герметичності поверхні гідроізоляційного покриття тераси І; засмічення прихованого трубопроводу внутрішнього водостоку в межах конструктивних елементів квартири № 49 між 10 та 11 поверхами; не відповідність проектній документації конструкції прихованого трубопроводу внутрішнього водостоку в межах конструктивних елементів квартири № 49 між 10 та 11 поверхами. Встановити конкретну причину залиття приміщень 1-3 квартири [ADDRESS] (та/або їх поєднання) не вбачається можливим, оскільки: доступ до трубопроводу внутрішнього водостоку в межах конструктивних елементів квартири № 49 між 10 та 11 поверхами не забезпечено через його приховане розташування; видимих пошкоджень та дефектів поверхні гідроізоляційного покриття тераси І на час проведення обстеження не виявлено; оригінал або якісну копію проектної документації на інженерні системи дощової каналізації будинку [ADDRESS] на дослідження не надано. Найбільш ймовірно залиття приміщення 5 квартири [ADDRESS] сталося в зв`язку з не забезпеченням відведення атмосферних опадів з даху будинку над приміщенням 5. 2. Трубопровід внутрішнього водостоку в межах конструктивних елементів квартири [ADDRESS] між 10 та 11 поверхами не відповідає вимогам ДБН В.2.5-64:2012 «Внутрішній водопровід та каналізація»: п. 22.1.1 в частині не забезпечення відведення дощових вод з тераси І зазначеної квартири; п. 19.11 в частині влаштування трубопроводу у підлозі житлової кімнати 5 зазначеної квартири. Встановити, чи відповідає трубопровід внутрішнього водостоку в межах конструктивних елементів квартири [ADDRESS] між 10 та 11 поверхами вимогам ДБН В.2.5-64:2012 «Внутрішній водопровід та каналізація» за рештою нормованих характеристик не вбачається можливим, оскільки: доступ до трубопроводу внутрішнього водостоку в межах конструктивних елементів квартири № 49 між 10 та 11 поверхами не забезпечено через його приховане розташування; оригінал або якісну копію проектної документації на інженерні системи дощової каналізації будинку [ADDRESS] на дослідження не надано. 3. Прихований трубопровід внутрішнього водостоку в межах конструктивних елементів квартири [ADDRESS] між 10 та 11 поверхами використовується для відведення атмосферних опадів як з тераси І вказаної квартири, так і з даху будинку. Прихований трубопровід внутрішнього водостоку в межах конструктивних елементів квартири [ADDRESS] між 10 та 11 поверхами є частиною загально будинкової мережі внутрішнього водостоку атмосферних опадів, що обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення будинку. 4. Вартість ремонтно-відновлювальних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди, в тому числі вартість будівельних робіт та матеріалів) для усунення наслідків залиття квартири [ADDRESS] , згідно даних візуально-інструментального обстеження та наданих матеріалів, станом на час проведення дослідження, становить 52513,20 гривень. 5. Встановити за результатами візуально-інструментального обстеження, з врахуванням наданих документальних даних, яким найбільш оптимальним чином можливо усунути причину протікання води в перекритті між 1 (10 поверхом) та 2 (11 поверхом) рівнями квартири [ADDRESS] не вбачається можливим, в зв`язку з неможливістю встановити конкретну причину (та/або їх поєднання) залиття приміщень 1-3 зазначеної квартири. Неможливість надання повної відповіді на питання експертом також була обумовлена відсутністю оригіналу (копії) проектної документації на інженерні системи дощової каналізації будинку [ADDRESS] , про що неодноразово повідомляв відповідач і що є порушенням вимог частини п`ятої статті 5 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку", відповідно до якої така документація повинна була бути передана замовником будівництва або попереднім власником будинку відповідачу, а у випадку відсутності документації на багатоквартирний будинок він відповідно до вимог частини дев`ятнадцятої статті 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" зобов`язаний відновити її за власний рахунок. Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). (п. 1-2, ч. 2 ст. 22 ЦК України). Згідно із ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. За змістом ст. 1166 згаданого Кодексу для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків, необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного (господарського) правопорушення, а саме: 1) протиправної поведінки, 2) збитків, 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, 4) вини боржника. При цьому, вирішуючи спори про стягнення заподіяних збитків, господарський суд перш за все повинен з`ясувати правові підстави покладення на винну особу зазначеної майнової відповідальності. Означене вище повністю підтверджується і сталою судовою практикою. Зокрема, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 квітня 2022 року у справі № 564/973/19 зазначив наступне: «Розглядаючи спір про відшкодування завданої шкоди, суд повинен з`ясувати наявність у діях відповідача складу цивільного правопорушення, що включає неправомірність поведінки, наявність матеріальних втрат та їх розміру (збитків), причинного зв`язку між неправомірною поведінкою та заподіяними збитками. До істотних обставин, що підлягають з`ясуванню судом та доведенню сторонами у такому спорі, є наявність всіх сукупних елементів складу цивільного правопорушення; позивач зобов`язаний довести протиправність поведінки відповідача, розмір заподіяної шкоди, причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою та завданою шкодою, а відповідач має спростувати наявність своєї вини». При цьому, суд звертає увагу, що хоча правовідносини у цій справі (№ 564/973/19) не є подібними до справи № 922/5214/23, водночас означений висновок зроблений не на підставі специфіки конкретних правовідносин, а враховуючи чинне законодавство. Відносно аналізу одного із елементів складу цивільного (господарського) правопорушення, а саме: збитків. Як вже зазначено вище, судом встановлено, що позивачу були завдані збитки, розмір яких визначених висновок експерта за результатами проведення судової будівельно - технічної експертизи № 20871/23-42 від 04 липня 2024 року та становить 52513,20 грн. Отже, судом встановлено наявність одного із елементів складу цивільного (господарського) правопорушення збитків. Відносно аналізу наявності/відсутності протиправної поведінки відповідача, що призвела до заподіяння збитків. Протиправна поведінка в цивільних (господарських) правовідносинах означає порушення особою вимог правової норми, що полягає в здійсненні заборонених дій або в утриманні від здійснення наказів правової норми діяти певним чином. Відповідно до абз. 2 ст. 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна. Згідно із ч. 1 ст. 18 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання відповідно до цього Закону та статуту зобов`язане: забезпечувати належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна, що належить співвласникам. У відповідності до п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» у цьому Законі наведені нижче терміни вживаються в такому значенні: спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія. Відповідно до ДБН В.2.5-64:2012 Внутрішній водопровід та каналізація стояк - вертикальний трубопровід усередині будинку, будівлі або споруди, що проходить через один або декілька поверхів, який подає воду через відгалуження до водорозбірних приладів та пожежних кран-комплектів або для відведення стічних вод від санітарно-технічних та інших приладів. Із означеного вище можна зробити висновок, що будь-яке ОСББ, в тому числі і відповідач, зобов`язані утримувати лише СПІЛЬНЕ МАЙНО, до якого належать і система водопроводу внутрішнього водостоку /дощової каналізації будинку, за умови що вони обслуговують більше одного житлового або нежитлового приміщення. Як вбачається із матеріалів справи та пояснень сторін під час судових засідань, порушення забудовником ДБН В.2.5.-64:2012 при монтажі внутрішнього трубопроводу будинку (прокладання його в підлозі житлової кімнати позивача) не змінює статусу даного майна з «спільного майна» на «приватну власність позивача». Тобто, внутрішній трубопровід будинку, належить до спільного майна, а отже обов`язок з його утримання належить відповідачу у відповідності до ч. 1 ст. 18 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку». В свою чергу, у даній судові справі предметом позову є стягнення збитків. Тобто, важливим є встановлення не лише обов`язку утримувати спільне майно, яке наявне у відповідача у даній справі, а і наявність протиправної поведінки, тобто неналежне утримання майна. На переконання суду, в матеріалах справи відсутні докази вчинення відповідачем протиправних дій (активна поведінка) або утримання від вчинення дій (бездіяльність), що стали наслідком розриву труби. Найбільш ймовірна причина залиття була визначена експертом про приведенні судової експертизи виходячи з наданих сторонами можливостей та документів. Отже, позивачем доведено наявність всіх обов`язкових елементів складу цивільного (господарського) правопорушення. Щодо вимоги позивача про стягнення моральної шкоди суд вважає за необхідне зазначити наступне. Стаття 3 Конституції України. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави. Межа між майновими і немайновими благами визначається за характерними ознаками. Для немайнових благ це: 1) їх неекономічний характер (відсутність грошового еквівалента); 2) їх неречовий характер (вони не мають матеріальних рис - честь, гідність); 3) їх невіддільність від особистості конкретної людини; 4) їх змінний характер (здоров`я). Приблизний перелік немайнових благ, особистих немайнових прав закріплено у статтях 269-271 ЦК України. Статтею 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, в тому числі, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Єдиною підставою цивільно-правової відповідальності є скоєння цивільного правопорушення. Право на відшкодування моральної шкоди виникає за наявності передбачених законом умов відповідальності за заподіяну шкоду (загальні умови). Це: а) наявність моральної шкоди як наслідку порушення особистих немайнових прав або посягання на інші нематеріальні блага; б) неправомірні рішення, дії чи бездіяльність заподіювача шкоди; в) причинний зв`язок між неправомірною поведінкою і моральною шкодою; г) вина заподіювача шкоди. Наявність негативних змін у психічному стані особи, яких вона зазнала внаслідок завданих їй фізичних і душевних страждань. Складність у тому, що це прояви не ззовні, а психіка суб`єкта. Презумпція наявності моральної шкоди законодавством не передбачена. Наявність моральної шкоди не визнана прямим наслідком кожної протиправної поведінки. А така презумпція має визначатися лише законом. Тому діє ст. 81 ЦПК України про загальний розподіл тягаря доказування. Отже, право на відшкодування моральної шкоди за нормами чинного законодавства не є матеріальною гарантією, оскільки жоден закон не встановлює імперативний обов`язок компенсації. Зазначене право на відшкодування - це процесуальна вимога надати можливість довести наявність шкоди, визначити її розмір та отримати через судовий розгляд цього питання відповідну компенсацію. Протиправність поведінки заподіювача моральної шкоди це поведінка, яка заборонена законом, а протиправна бездіяльність - невчинення особою дій, які вона зобов`язана за законом вчинити. Це протиправні як дія і бездіяльність, так і рішення. Бездіяльність протиправна, якщо особа повинна була вчинити дію, але не вчинила. Ч. 1 ст. 1167 ЦК України і п. 4 постанови Пленуму ВСУ про моральну шкоду не дають підстав говорити про наявність презумпції протиправності дії (бездіяльності) завдавача моральної шкоди. Проте цивільне законодавство ґрунтується на презумпції протиправності поведінки, яка призвела до шкоди, виходячи з принципу генерального делікту: спричинення шкоди особі або майну слід розглядати як протиправне, якщо законом не встановлено інше. Причинний зв`язок з`ясовується між причиною, тобто протиправністю поведінки, та шкодою, як наслідком. Заподіювач несе відповідальність лише за ту шкоду, яка є наслідком саме його поведінки. Це відповідає концепції причини-умови, яка існує у праві. Тобто, зміст причинного зв`язку полягає у тому, що вчинена неправомірна дія є головною причиною, яка призвела до завдання моральної шкоди. Доволі складно довести причинний зв`язок між моральною шкодою і правопорушенням. Сучасні дослідження в галузі психології є важливими для виявлення посттравматичного синдрому. Це може бути вина у формі умислу або необережності. Вина є суб`єктивним елементом. Тут діє презумпція заподіювача шкоди (за аналогією майнової шкоди). Ця презумпція полягає не у звільненні позивача від доведення вини заподіювача шкоди, а лише розподіляє обов`язки з доказування. Тому позивач може це доводи, але не зобов`язаний. Відсутність вини повинен довести відповідач. Згідно зі ст. 1167 ЦК України заподіювач моральної шкоди відповідає за свої дії (бездіяльність) при наявності його вини, за винятком випадків, коли вина відповідно до вимог закону не є необхідною умовою відповідальності за завдану шкоду Пунктом 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №4 Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди передбачено, що обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправні діяння її заподіювача; наявність причинного зв`язку між шкодою та протиправними діяннями заподіювача та вини останнього в її заподіянні. При цьому суд з`ясовує факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань, втрати немайнового характеру. В деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки, що призвела до заподіяння шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Статтею 81 ЦПК України, передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Протягом судового розгляду справи позивачем не доведено завдання відповідачем йому особисто моральної шкоди та не обґрунтовано її розмір. Щодо вимоги позову про зобов`язання Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЖК ЛІСОВА КАЗКА» здійснити ремонт дощової каналізації, яка укладена між 1(10 поверх) та 2 (11 поверх) рівнями квартири [ADDRESS] , суд вважає за необхідне зазначити наступне. Згідно з пунктом 2 частини першої статті 7 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» співвласники зобов`язані забезпечувати технічне обслуговування та у разі необхідності проведення поточного і капітального ремонту спільного майна багатоквартирного будинку. Статтею 12 цього Закону встановлено, що витрати на управління багатоквартирним будинком включають, зокрема, витрати на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічною переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку. Витрати на управління багатоквартирним будинком розподіляються між співвласниками пропорційно до їхніх часток співвласника, якщо рішенням зборів співвласників або законодавством не передбачено іншого порядку розподілу витрат. Зважаючи на викладене суд не вбачає підстав для зобов`язання відповідача здійснити ремонт тільки дощової каналізації, яка укладена між 1(10 поверх) та 2 (11 поверх) рівнями квартири [ADDRESS] . Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Положеннями ч.1 ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За приписами ч.ч.1, 2 ст.10 ЦПК України, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Відповідно до положень ст. 12 ЦПК України, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч.2, 3 ст.77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. За змістом ст.78 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, додержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно ч. 1 ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. За приписами ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до ч.6 ст.81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Відповідно до положень Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. У рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Коробов проти України» (заява № 39598/03 від 21 липня 2011 року) суд вказав, що при оцінці доказів, суд, як правило - застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростованих презумпцій факту. Європейський суд з прав людини також вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Відповідно до вимог ч.1-4 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. На підставі вищевикладеного та

Outcome: partial