Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-26 00:00:00

Представник позивача [PERSON] адвокат Ступнік С.В. звернувся до суду з вищевказаним позовом, у якому зазначив, що 05 вересня 2017 року між спадкодавцем позивача [PERSON] та ТОВ «Райз-Схід» було укладено договір оренди землі на земельну ділянку загальною площею 2,6302 га, яка знаходиться на території Чорнухинської селищної ради Полтавської області з кадастровим номером 5325183200:00:008:0033. Відповідно до умов договору орендар відповідач взяв на себе зобов`язання виплачувати орендну плату з розрахунку 8550,20 за рік. Позивач [PERSON] успадкувала земельну ділянку від своєї матері [PERSON] . Наразі договір припинив свою дію за спливом строку. Відповідно до п.4.5 договору: «Орендна плата вноситься не пізніше 31 грудня поточного року». Проте, в порушення приписів законодавства та умов договору, відповідач не виплатив орендну плату за 2022-2024 роки взагалі щодо земельної ділянки з кадастровим номером 5325183200:00:008:0033. Враховуючи вищенаведене, просить стягнути з ТОВ «Райз-Схід» (ЄДРПОУ: 41104731) на її користь: заборгованість з орендної плати за 2022-2024\~роки у\~розмірі 27423,17\~гривень та судові витрати. Ухвалою судді Чорнухинського районного суду Полтавської області від 03.03.2025 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження (а.с. 25-26). Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, від його представника адвоката Ступніка С.В. на адресу суду надійшла заява, в якій просив розглянути справу без участі позивача та його представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Представник відповідача - ТОВ «Райз-Схід» в судове засідання не з`явився. Заяв та клопотань про відкладення розгляду цивільної справи на адресу суду не надходило. Також на адресу суду відповідачем не надіслано відзив на позовну заяву. Відповідно до вимог ч.2\~ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ст. 5 ЦПК України). Відповідно до ч.1\~ст.11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Відповідно до\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно зі\~ст.13 Закону України «Про оренду землі», договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства. Статтею 21\~Закону України «Про оренду землі»\~встановлено, що орендна плата за землю- це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до\~Податкового кодексу України). Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди. Судом установлено, що\~\~05 вересня 2017 року між спадкодавцем позивача [PERSON] та ТОВ «Райз-Схід» було укладено договір оренди землі на земельну ділянку загальною площею 2,6302 га, яка знаходиться на території Чорнухинської селищної ради Полтавської області з кадастровим номером 5325183200:00:008:0033. Відповідно до умов договору орендар відповідач взяв на себе зобов`язання виплачувати орендну плату з розрахунку 8550,20 за рік. [PERSON] успадкував вказану земельну ділянку, що підтверджується копією свідоцтва про право на спадщину за законом виданого 19 січня 2024 року державним нотаріусом Чорнухинської державної нотаріальної контори Карбан Л.М. зареєстрованого в реєстрі №59. Наразі договір припинив свою дію за спливом строку. Відповідно до п.4.5 договору: «Орендна плата вноситься не пізніше 31 грудня поточного року». Проте, в порушення приписів законодавства та умов договору, відповідач не виплатив орендну плату за 2022-2024 роки взагалі щодо земельної ділянки з кадастровим номером 5325183200:00:008:0033. Відповідно до ч.1\~ст.24 Закону України «Про оренду землі», орендодавець має право вимагати від орендаря, зокрема своєчасного внесення орендної плати. Відповідачем ТОВ «Райз-Схід» не надано жодних доказів належного виконання умов договору в частині сплати орендної плати. Відповідно до статей\~525,\~526,\~530 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору і у встановлений строк виконання, одностороння відмова від виконання зобов`язань не допускається. Статтею 629 ЦК України\~передбачено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. Договором оренди землі від 05.09.2017 було передбачено, що орендна плата за користування земельною ділянкою кадастровий номер 5325183200:00:008:0033 складає 8550,20 грн. Проте, в порушення приписів законодавства та умов договору, відповідач не виплатив орендну плату за 2022-2024 рік взагалі щодо земельної ділянки з кадастровим номером 5325183200:00:008:0033. Таким чином,\~сукупна заборгованість\~станом на\~27.02.2025\~складає 25650,60\~грн орендної\~плати, 1478,57 грн інфляційних втрат, 294,00 грн 3 % річних, а загалом 27423,17 грн. Судом перевірений\~розрахунок представника\~позивача в\~частині нарахування\~трьох відсотків\~річних,\~та інфляційних\~втрат,\~який є\~правильним,\~тому з\~відповідача на\~користь позивача\~необхідно стягнути\~за 2022-2024 роки рік інфляційні витрати у розмірі 1478,57 грн., три проценти річних від простроченої суми в розмірі 294,00 грн. Суд уважає, що розрахунок заборгованості зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою, що надав позивач, та який міститься в матеріалах справи, є правильним. Такий розмір заборгованості зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою з урахуванням індексу інфляції, 3% річних узгоджується з умовами договору. Відповідно до вимог ч.2 ст.625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Невиконання зобов`язань ТОВ «Райз-Схід» по своєчасній виплаті орендної плати (плати за користування земельною ділянкою), тягне за собою відповідальність передбачену п.13.1, згідно якого за невиконання або неналежне виконання Договору сторони несуть відповідальність відповідно до\~закону та цього Договору. У разі порушення зобов`язання, настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: сплата неустойки, відшкодування збитків та моральної шкоди (ст. 611 ЦК України). Згідно\~ст. 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Оскільки орендна плата є грошовим зобов`язанням, то у зв`язку з невиконанням орендарем умов договору оренди землі про повну та своєчасну виплату орендної плати для нього настають наслідки, передбачені\~ст. 625 ЦК України. В постанові ВСУ від 26 квітня 2017р. по справі № 3-1522гс16 (№ 918/329/16) зазначено, що оскільки внаслідок невиконання боржником грошового зобов`язання у кредитора виникає право на отримання сум, передбачених\~ст. 625 ЦК України, за увесь час прострочення, тобто, таке прострочення є триваючим правопорушенням, то право на позов про стягнення інфляційних втрат і 3 % річних виникає за кожен місяць (за кожен день такого прострочення) з моменту порушення грошового зобов`язання до моменту його усунення. З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають до задоволення. Позивач при поданні позову сплатив 1211,20 гривень судового збору. Згідно з частиною першою статті 141 ЦПК судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При вирішенні питання про судові витрати суд виходить з такого. У пункті 82 рішення у справі "Дубовик проти України" від 15.01.2010 Європейський суд з прав людини зазначив, що згідно з практикою Суду заявниця має право на відшкодування судових та інших витрат лише в разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір - обґрунтованим. Статтею 133 ЦПК України\~встановлено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать в тому числі витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. Відповідно до приписів\~ст.141ЦПК України\~судовий збір та інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладається на відповідача у разі задоволення позову. При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. За правилами ч.ч.1-6\~ст.137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок щодо попереднього (орієнтовного) визначення суми судових витрат встановлено\~ст.134 ЦПК України. Таким чином відсутність документального підтвердження надання професійної правничої допомоги (договору надання правової допомоги, детального опису виконаних доручень клієнта, акту прийому-передачі виконаних робіт, платіжних доручень на підтвердження фактично понесених витрат клієнтом тощо) є підставою для відмови у задоволенні заяви про розподіл судових витрат у зв`язку з недоведеністю їх наявності. У відповідності до частин 1,4\~статті 137 ЦПК України\~витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. На підтвердження\~понесених витрат\~на правничу\~допомогу представником\~позивача адвокатом\~Ступнік С.В.\~надано: ордер серія\~ВІ №1284298\~на підставі\~договору про\~надання правничої\~допомоги [PERSON] \~від 28.02.2025, угоду №18\~ про\~надання адвокатських\~послуг (професійної\~правничої \~допомоги)\~від 10\~січня 2025\~року; акт приймання-передачі виконаних робіт адвокатом С.В.Ступніком згідно договору №18 від 20.02.2025, яким передбачено, що роботи виконано повному обсязі, зокрема: підготовка та подання позовної заяви: опрацювання законодавчої бази, робота з Державними реєстрами, аналіз судової практики з спірного питання, формування правової позиції, складення розрахунку, робота в підсистемі «Електронний суд» 10000 гривень; участь в судових засіданнях 2500 гривень; а всього 12500 грн, квитанція №18/1\~від 20.02.2025 про прийняття\~від [PERSON] \~гонорару в\~розмірі 12500\~гривень. (а.с.10-13). Виходячи з принципу диспозитивності цивільного судочинства, враховуючи характер\~спірних правовідносин,\~обсяг наданої\~правової допомоги,\~ступінь складності\~справи,\~відсутність клопотання\~представника відповідача\~про зменшення\~судових витрат,\~виходячи з\~принципів розумності,\~виваженості і\~справедливості,\~суд дійшов\~висновку про\~доведеність понесених\~витрат,\~стягнувши з\~відповідача судові\~витрати на\~правничу допомогу,\~понесені позивачем\~на його\~користь у\~розмірі 10000 грн. Такий висновок суду узгоджується із правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постанові від 19 лютого 2020 року у справі №755/9215/15-ц, та із правовими висновками, сформульованими у постановах Верховного Суду від 02 жовтня 2019 року (справа №815/1479/18), від 15 липня 2020 року (справа №640/10548/19), від 21 січня 2021 року (справа № 280/2635/20).

Outcome: approved