Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-17 00:00:00

І. Стислий виклад позицій учасників справи. У вересні 2024 р. [PERSON] (далі також - [PERSON] , позивачка) звернулась до суду з позовом до [PERSON] (далі також - [PERSON] ) та [PERSON] (далі також - [PERSON] , відповідач) про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, в розмірі 157 285,68 грн. З урахуванням подальших змін позивачка просила стягнути з [PERSON] (далі також - [PERSON] , відповідач) майнову шкоду в розмірі 129 022,58 грн. Позов обґрунтований такими обставинами. Позивачка є власницею квартири [ADDRESS] . 21.06.2024 квартиру позивачки було залито водою. Причиною затоплення став розрив фільтра тонкої очистки пральної машини у вищерозташованій квартирі [ADDRESS] , у якій проживає [PERSON] . Внаслідок потрапляння води у квартиру позивачки було пошкоджено стелю та стіни спальної і дитячої кімнат, вітальні (передпокою) та кухні. Фактично понесені позивачкою витрати на виконання ремонтних робіт склали 129 022,58 грн. Позивачка зверталась до відповідача з вимогою про відшкодування спричинених їй збитків або проведення ремонтних робіт своїми силами і свій рахунок, на що останній відповів відмовою. Відповідач позов не визнав пославшись на необґрунтованість та недоведеність заявлених вимог. Мотивував свої заперечення тим, що акт про залиття не відповідає вимогам Правил утримання будинків та прибудинкових територій та роз`яснень Міністерства з питань житлово-комунального господарства України (лист від 29.12.2009 № 12/20-11-19765). Вказав, що комісія не встановила особу, винну у затопленні квартири позивачки, він не був повідомлений про складання акту, причини залиття встановлювались без його участі, в акті не описані наслідки залиття та обсяги робіт, які необхідно виконати для усунення пошкоджень. За міркуванням відповідача позивачкою не надано належних та допустимих доказів на підтвердження розміру реальних збитків, який може бути доведений лише висновком судового експерта. ІІ. Рух справи, процесуальні дії суду та заяви (клопотання) учасників справи. Ухвалою судді від 10.10.2024 відкрите провадження у справі та справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження (а.с. 37-38). 04.11.2024 та 07.11.2024 від позивачки надійшли клопотання про залучення та витребування доказів (а.с. 48-51, 75-78). 08.11.2024 від позивачки надійшла заява про виклик свідка (а.с. 104-106). 20.11.2024 від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (а.с. 115). В підготовчому засіданні 20.11.2024 суд прийняв до розгляду надані позивачкою документи, задовольнив заяву про виклик свідка, постановив ухвалу про витребування від ОСББ «Ахматової-24» інформації про власника квартири [ADDRESS] та оголосив перерву в підготовчому засіданні (а.с. 109-110, 112-113). 06.12.2024 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (а. с. 130-134). 12.12.2024 від позивачки надійшло клопотання про відкладення (перенесення) розгляду справи (а.с. 146-147). 06.01.2025 від [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву (а.с. 159-164). 16.01.2025 від позивачки надійшли заява про залишення позовної заяви в частині вимог до [PERSON] без розгляду та заява про зменшення (розміру) позовних вимог (а.с. 177-173, 176-181). В підготовчому засіданні 21.01.2025 суд прийняв до розгляду заяви сторін, відзив [PERSON] повернув без розгляду, остаточно визначив предмет спору та склад учасників судового процесу, встановив строки для подання інших заяв по суті справи, закрив підготовче провадження та призначив справу до розгляду по суті в судовому засіданні 27.02.2025 (а.с. 199-201). 29.01.2025 від позивачки надійшла відповідь на відзив (а.с. 203-206). 06.02.2025 від відповідача надійшло клопотання про призначення будівельно-технічної експертизи та заперечення на відповідь на відзив (а.с. 209-211, 214-220). 10.02.2025 від позивачки надійшла заява-заперечення на клопотання про призначення експертизи (а.с. 223-227). 26.02.2025 від відповідача надійшла заява про поновлення строку на подання клопотання про призначення експертизи (а.с. 229-231). В судовому засіданні 27.02.2025 суд прийняв до розгляду відповідь на відзив та заперечення, залишив без розгляду клопотання про призначення експертизи, заслухав вступні промови учасників справи, допитав свідка, дослідив письмові докази та через труднощі, які виникли з дослідженням наданих позичкою електронних доказів, запропонував їй забезпечити суд технічним засобом для їх дослідження, надати паперові копії цих доказів та оголосив перерву до 18.03.2025 (а.с. 237-238). 06.03.2025 від позивачки надійшли паперові копії електронних доказів (а.с. 240-241). В судовому засіданні 12.12.2024 суд дослідив електронні докази та їх паперові копії, заслухав додаткові пояснення учасників справи, їх виступи в судових дебатах та завершив розгляд справи оголошенням вступної та резолютивної частин рішення. ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом. Позивачка [PERSON] є співвласницею двокімнатної квартири [ADDRESS] та фактично проживає у ній (а.с. 12-13). Поверхом вище розташована квартира [ADDRESS] , що належить на праві власності [PERSON] , у якій зареєстровані та проживають її дочка [PERSON] та зять [PERSON] (а.с. 67, 167, 114). 21.06.2024 у квартирі [ADDRESS] трапилась аварія на системі холодного водопостачання, причиною якої став порив фільтра тонкої очистки (води) перед пральною машиною, про що зазначено в акті про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 24.06.2024, складеному комісією ОСББ «Ахматової-24» та затвердженому головою його правління (а.с. 17). З пояснень відповідача в судовому засіданні та змісту поданих ним заяв по суті справи убачається, що факт зазначеної аварії та її причини ним не заперечуються. Внаслідок витіку води з квартири відповідача відбулось залиття квартири позивачки, що спричинило пошкодження опоряджувальних покриттів стелі, стін та підлоги обох житлових кімнат, кухні та коридору. Обсяг та характер пошкоджень квартири позивачки підтверджується наданими нею фото та відеозаписом, якими зафіксовано стан квартири після залиття, а саме: наявність води на підлозі коридору та житлової кімнати; численні плями характерного кольору на стелі та стінах житлових кімнат, кухні та коридору; часткове відшарування та здуття шпалер на стінах житлових кімнат та кухні. Інший відеозапис містить фактичні дані про відвідування позивачкою квартири відповідача, який у цей момент вимочував воду з підлоги та у відповідь на пред`явлені йому позивачкою претензії щодо завдання збитків заявив (дослівно, російською мовою): «я ж не сказал, что я не виноват». Свідок [PERSON] - друг і сусід позивачки (мешканець квартири [ADDRESS] ), пояснив в суді, що на прохання позивачки допомагав їй у прибиранні квартири після залиття та підтвердив, що водою були залиті усі стіни, відшарувались шпалери, здувся лінолеум та провисла гіпсокартонна стеля. Згідно з поясненнями свідка під час його перебування у позивачки до неї приходив відповідач та вони спілкувались з приводу залиття. 10.12.2024 позивачка уклала з фізичною особою-підприємцем [PERSON] (підрядником) договір підряду № 08ФО, за умовами якого підрядник зобов`язався виконати власними силами ремонтні роботи у квартирі позивачки відповідно до кошторисної документації (а.с. 183-187). Згідно з додатком до цього договору «Договірна ціна № 1.1.» загальна вартість ремонтних робіт становить 129 022,58 грн. 16.01.2025 сторони договору підряду підписали акт приймання виконаних робіт на зазначену суму (а.с. 188-189). Факт сплати позивачкою коштів за договором підряду підтверджується платіжною інструкцією від 23.12.2024 (а.с. 190). IV. Норми права і мотиви їх застосування. У статтях 15, 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) закріплене право кожного на захист свого цивільного (особистого немайнового або майнового) права та інтересу у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (стаття 2 ЦПК України). Стаття 5 ЦПК України визначає, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Згідно з частиною другою статті 16 ЦК України одним з основних способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, підставою для застосування яких є наявність заподіяної особі майнової шкоди. За нормою статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у більшому або меншому розмірі. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань визначає стаття 1166 ЦК України, згідно положень якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. За принципом змагальності цивільного судочинства кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення і щодо яких у учасників справи виникає спір (статті 12, 76-81 ЦПК України). Докази згідно вимог статей 77, 78, 79, 80, 89 ЦПК України мають бути належними, допустимими і достовірними, а в своїй сукупності - також достатніми, для підтвердження наявності або відсутності обставин справи, які відносяться до предмета доказування. Системний аналіз наведених нормативних положень дає підстави для висновку, що позивач, заявляючи вимогу про відшкодування шкоди у деліктних зобов`язаннях, повинен, зокрема, довести такі складові: протиправну поведінку відповідача; настання шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою і шкодою, а відповідач, якщо він заперечує проти позову, - відсутність його вини у завданні шкоди. За результатами оцінки сукупності наданих позивачкою доказів суд вважає доведеним факт залиття її квартири, а відтак є доведеним і факт заподіяння їй внаслідок вказаного залиття майнової шкоди. Доводи відповідача про невідповідність змісту акту про залиття вимогам, встановленим Правилами утримання будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005, є слушними. Водночас вказана обставина не має істотного значення для вирішення справи, оскільки відповідачем не надано жодних доказів, які б свідчили про те, що джерело залиття знаходилось не в його квартирі та що шкоди завдано не з його вини. Способи відшкодування шкоди, завданого майну потерпілого, встановлює норма статті 1192 ЦК України, за приписами якої суд з урахуванням обставин справи за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ такого ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Всупереч ствердженням відповідача у цивільному законодавстві відсутні положення, які б передбачали обов`язкову оцінку розміру збитків як підставу для їх відшкодування, а тому доказами розміру реальних збитків можуть бути будь-які фактичні дані, які підтверджують витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (пункт 1 частини першої статті 22 ЦК України). У розглядуваній справі такими доказами є фактичні дані, які містяться в укладеному позивачкою договорі підряду та у документах щодо виконання цього договору (акті приймання виконаних робіт та платіжній інструкції), згідно з якими вартість відновлювального ремонту її квартири склала 129 022,58 грн. Визначені договором (кошторисом) обсяг і номенклатура робіт з відновлювального ремонту, перелік необхідних складових та матеріалів відповідають технічним характеристикам квартири (а.с. 14-16) та даним про її стан після залиття, а вартість робіт та матеріалів - середнім ринковим цінам (а.с. 208). Чогось очевидно необґрунтованого чи такого, що суперечить наявним в матеріалах справи відомостям про обсяг та характер ушкоджень квартири позивачки внаслідок її залиття, кошторис не містить. Обраний позивачкою спосіб відшкодування шкоди не передбачає врахування зношеності майна (пункт 9 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 № 6), а тому доводи відповідача в цій частині є безпідставними. З метою доведення своїх заперечень відповідач клопотав про призначення судової будівельно-технічної експертизи, проте суд урахував, що питання про призначення експертизи під час підготовчого провадження він не ставив, а звернувся з таким клопотанням лише на стадії розгляду справи по суті без належного обґрунтування неможливості його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від нього, і на цій підставі залишив клопотання без розгляду. Жодних доказів на спростування відомостей щодо вартості відновлювального ремонту квартири позивачки, які містяться у договорі підряду, акті приймання виконаних робіт та у платіжній інструкції, відповідачем не надано. З урахуванням наведеного дані зазначених документів суд вважає належними, допустимими та достовірними доказами розміру завданих позивачці збитків та покладає їх в основу свого рішення. Необхідність понесення позивачкою вказаних витрат зумовлена винними діями відповідача, а відтак вимоги про їх відшкодування суд визнає обґрунтованими і доведеними та задовольняє їх. З огляду на результат розгляду справи суд відповідно до положень статті 141 ЦПК України покладає на відповідача сплачений позивачкою судовий збір. На підставі викладеного,

Outcome: approved