Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-30 00:00:00

Позивач звернулася до суду\~з зазначеним позовом, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що 01.01.2019 між АТ «Полтаваобленерго» та [PERSON] укладено договір про надання послуг з розподілу електричної енергії №1310045290, відповідач приєднався до публічного договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії на умовах договору про надання послуг з розподілу електричної енергії споживання електричної енергії та оплати рахунків за спожиту електричну енергію, тобто між позивачем та відповідачем діє договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії №1310045290, предметом якого є передача електричної енергії до будинку відповідача за адресою:\~ [ADDRESS] . 27.07.2021 під час проведення технічної перевірки за даною адресою виявлено порушення п.2.3.4., п.5.5.5.8., п.8.2.4 ПРРЕЕ, а саме зірвані пломби ППКО №С17411421 та №С17411422 на фасадному коробі, що призвело до несанкціонованого відбору електроенергії, виявити порушення при контрольному огляді можливість була. На підставі Акту проведено розрахунок обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушень відповідачем, та визначено розмір заподіяних збитків, який склав 6\~104,10грн. Добровільно відшкодувати заподіяні збитки відповідач відмовляється. Просила\~стягнути з [PERSON] вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ, у сумі 6\~104,10грн та судові витрати по справі. У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила задовольнити з підстав викладених у позовній заяві. Відповідач у судовому засідання позовні вимоги не визнав, оскільки у зв`язку з скрутним матеріальним станом не може сплатити нараховані позивачем збитки. Пояснив, що коли він ставив захисну коробку на лічильник, можливо зірвав випадково одну пломбу, але це було ненавмисно. Зазначив, що він не знав, що пломба зірвана, дізнався про це лише від працівників АТ «Полтаваобленерго». Заслухавши пояснення представника позивача, відповідача, свідка, дослідивши матеріали справи, суд приходить до таких висновків. Встановлено, що 07жовтня 2019 року АТ «Полтаваобленерго» був оформлений паспорт точки розподілу електричної енергії № [NUMBER] за адресою: [ADDRESS] , який підписаний [PERSON] (а.с.14). З копії паспорта вбачається, що [PERSON] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] (а.с.12). 27 липня 2021 року під час проведення технічної перевірки за адресою відповідача: [ADDRESS] , представниками АТ «Полтаваобленерго» Яковенком В.В. та Дем`яновим В.П., у присутності споживача [PERSON] було виявлено порушення п.2.3.4., п.5.5.5.8., п.8.2.4 ПРРЕЕ, а саме зірвані пломби ППКО №С17411421 та №С17411422 на фасадному коробі, виявити порушення при контрольному огляді можливість була(а.с.18-20). У порядку п. 8.2.5. ПРРЕЕ на місці виявлення порушення ПРРЕЕ представниками АТ «Полтаваобленерго» Яковенко В.В. та Дем`яновим В.П., у присутності споживача [PERSON] , складений Акт про порушення № 00003994 від 27.07.2021 в двох примірниках. Вказаний Акт про порушення підписано уповноваженими представниками АТ «Полтаваобленерго» та споживачем [PERSON] , який від свідків відмовився та надав пояснення в акті, що випадково зірвав пломбу. В акті також зображено схеми електроспоживання споживача та підключення приладу обліку споживача (а.с.18-20). Відповідачем проводилася оплата за спожиту електричну енергію по особовому рахунку [NUMBER] , починаючи з 01.01.2019, що підтверджується наданою інформацією ТОВ «Полтаваенергозбут» №02-9-1/8662 від 24.07.2024 (а.с.15). Правовідносини між енергопостачальником та побутовими споживачами електричної енергії з 11.06.2018 року регулюються ст. 714 Цивільного кодексу України, Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 14.03.2018 р. № 312 (далі за текстом ПРРЕЕ). Згідно ч. 1 ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується сплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Положеннями п. 1 ч.4 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Як вбачається\~з акту про порушення №00003994 від 27.07.2021, ділянка схеми самовільного підключення відсутня. Пунктом 8.2.4. ПРРЕЕ визначено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснення відповідно до порядку, визначеного главою 8.4. Правил. Відповідно до п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП №312 від 14.03.2018 року, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Згідно з п. 8.2.6. ПРРЕЕ, на підставі Акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг не облікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце , час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення ПРРЕЕ у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії. Разом із протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків. [PERSON] не був присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, належним чином повідомлявся про час та місця її проведення, причини неявки не повідомив. Згідно із протоколом засідання комісії з розгляду Актів про порушення ПРРЕЕ побутовим споживачем Полтавської філії ПАТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» №5 від 18.08.2021 року та розрахунку обсягу вартості електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ, складає 3993кВт/год на суму 6\~104,10 грн (а.с.27-28). \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином і відповідно до умов договору.\~\~ Згідно зі статтею 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.\~\~ Відповідно до статті 526 ЦК України за\~ договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник)\~ зобов`язується надавати\~ другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси,\~ передбачені\~ договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів\~\~ та дотримуватись передбаченого договором режиму\~ її використання,\~ а також\~ забезпечити\~ безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.2006р. №122 затверджено Порядок визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії (далі - Порядок). Відповідно до п. 1 цього Порядку визначається розмір збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок недоотримання коштів за електричну енергію, викрадену споживачем шляхом її самовільного використання без застосування приладів обліку (якщо таке застосування обов`язкове) або у разі умисного пошкодження приладів обліку чи у будь-який інший спосіб, а також: проводиться відшкодування завданих енергопостачальнику збитків. Пунктом 8.2.7. ПРРЕЕ визначено, що у разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості не облікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку. У разі порушення розрахункового обліку з вини споживача споживач сплачує оператору системи вартість недоврахованої електроенергії, виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання. Вартість недоврахованої електроенергії визначається за ціною закупівлі електроенергії оператором системи та втрати електроенергії в мережах у відповідному розрахунковому періоді (п.8.6 договору). Пунктом 2.3.4 ПРРЕЕ передбачено, що відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені. Згідно з пп.8 п.5.5.5 ПРРЕЕ, споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема, забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування. Пунктом 5.5.1 Кодексу комерційного обліку також визначено, що власники (користувачі) електроустановок, об`єктів або окремих елементів об`єкта, території (приміщення), де встановлені ЗКО, пломби та індикатори впливу (зокрема електричного/магнітного поля) на ЗКО, а також інше обладнання вузлів обліку, відповідають за їх збереження і цілісність (зокрема дотримання обумовлених проєктом параметрів зовнішнього середовища, захист від пошкоджень та зовнішнього втручання) відповідно до акта пломбування (документа, що підтверджує факт пломбування і передачу на збереження ЗКО, установлених пломб та індикаторів). Згідно з п.5.16.2 Кодексу комерційного обліку, ЗВТ мають бути опломбовані на затискній кришці пломбою оператора системи. Пломби з тавром оператора системи мають бути встановлені також на пристроях вузла обліку, що закривають: 1) первинні і вторинні кола живлення ЗВТ; 2) кришки важелів і кнопок управління комутаційних апаратів та захисних автоматичних вимикачів, встановлених у цих колах; 3) двері комірок трансформаторів напруги; 4) кришки на зборках, колодках затискачів, випробувальних блоках, апаратних інтерфейсах зв`язку ЗВТ; 5) всі інші пристрої і місця, що унеможливлюють доступ до відкритих струмоведучих та сигнальних частин ЗВТ (п.5.16.3 Кодексу комерційного обліку). Згідно з пунктом 5.16.15, 5.16.17 Кодексу комерційного обліку, після пломбування/розпломбування ЗВТ та пристроїв ВОЕ на об`єкті складається акт пломбування/розпломбування, що підтверджує факт установлення/зняття пломб та індикаторів на/у ЗВТ (зокрема передбачених виробником ЗВТ), відповідність їх стану (неспрацьований/спрацьований), а також передачі встановлених ЗВТ та інших складових ВОЕ, пломб та індикаторів на збереження. Акт пломбування/розпломбування має також містити інформацію про місце кожної пломби/індикатора, найменування суб`єкта, який встановлює/знімає пломбу/індикатор, і суб`єкта, відповідального за збереження та цілісність пломби/індикатора. Акт пломбування/розпломбування підписується представниками сторін, які брали участь у процедурі пломбування/розпломбування. Таким чином, з наведених вище положень ПРРЕЕ та Кодексу комерційного обліку вбачається, що споживач несе відповідальність за порушення чи відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи, установлених на засобах вимірювальної техніки лише в тому випадку, якщо такі пломби встановлювалися та передавалися йому на зберігання згідно з актом про пломбування, складеному в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку. Як вбачається з наданого позивачем додатку №1 до договору про користування електроенергією №0021-0074-6 від 10.12.2013 Акту №3 виконаних робіт по заміні розрахункового засобу обліку, збереження пломб та технічної перевірки стану засобу обліку електричної енергії, схеми його підключення та до облікової електропроводки споживача(фізичної особи)а.с.16-17) споживачу [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , у зв`язку із заміною на електронний, встановлено лічильник №0138713, із пломбами Держспживстандарту: штук 2 та пломбою енергопостачальної організації: штук 1 №08796678, які передані йому на відповідальне зберігання (п. 1.3). Будь-які докази щодо встановлення споживачу [PERSON] та передачу йому на відповідальне зберігання пломб ППКО №С17411421 та №С17411422 на фасадному коробі, суду не надані. Відповідно до підпунктів 1 та 2 пункту 2.1 Методики та нарахування\~обсягу і\~вартості електроенергії,\~не облікованої\~в наслідок\~порушення ПКЕЕ, яка застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, у встановленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ: порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал, або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕ, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку). Подібний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17. Свідок [PERSON] , який працює контролером ГТА АТ «Полтаваобленерго» у судовому засіданні пояснив, що 27.07.2021 під час рейдових заходів за адресою [ADDRESS] , проводилася перевірка лічильників та за вказаною адресою було виявлено на фасадному коробі з лічильником лише одну пломбу, а друга була зірвана. Зазначив, що фасадний короб з лічильником обов`язково пломбується однією або двома пломбами, ця модифікація передбачає дві пломби. Ознак позаоблікового споживання електроенергії не виявлено. Пломба на лічильнику була в наявності без пошкоджень. До самого лічильника з наявністю лише однієї пломби не було доступу, але теоретично можна припустити, що при відсутності однієї пломби, відкрутивши чотири гвинти на кришці, можливий доступ до клем ввідного автомата, проте таких ознак не було виявлено. Зокрема, чотири гвинти, якими фіксувалася кришка фасадного короба, відкручувалися із зусиллям із-за корозії, що свідчило про те, що кришку давно не знімали, а без цього неможливе самовільне підключення. Суд зауважує,\~що згідно\~з показаннямисвідка [PERSON] виявлено пошкодження лише однієї пломби з двох на коробі з лічильником, а інша була в наявності; проте в Акті про порушення зазначено про те, що зірвані дві пломби - ППКО №С17411421 та №С17411422. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст.16ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України,кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. На підставі ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно із ч. 1 ст. 83 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Відповідно до ст.77 ЦПК України,належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Відповідно до ст.ст. 78-80 ЦПК України, надані докази мають бути допустимими, достовірними, достатніми. Відповідно до ч. 7 ст. 81 ЦПК України, суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини перша-третя статті 89 ЦПК України). Верховний Суд, в ході касаційного перегляду судових рішень, неодноразово наголошував щодо необхідності застосування категорій стандартів доказування та зазначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зазначений принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний. Подібний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі №902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17. Такий підхід узгоджується з судовою практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), який у рішенні від 23.08.2016 у справі "Дж. К. та Інші проти Швеції" зазначив, що "у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування "поза розумним сумнівом" ("beyondreasonabledoubt"). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням "балансу вірогідностей". … Суд повинен вирішити, чи являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри". З огляду вищевикладене суд приходить до висновку, що позивачем не доведено факту встановлення та передачі на зберігання [PERSON] зазначених у Акті про порушення пломб згідно з актом про пломбування, складеному в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку. Отже, відсутні правові підстави для донарахування необлікованої вартості електричної енергії у заявленому позивачем розмірі. За таких обставин позовні вимоги не підлягають задоволенню. Питання щодо судових витрат суд вирішує відповідно до вимог статті 141 ЦПК України. На підставі вищевикладеного,

Outcome: dismissed