Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-31 00:00:00

Позивач звернувся до суду з даним позовом, в якому просить суд визначити йому додатковий строк тривалістю в два місяця для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . В обґрунтування заяви позивач вказує, що [INFO] померла його матір [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина на належне їй на день смерті майно, а саме, на майно у вигляді квартири [ADDRESS] . За життя [PERSON] склала заповіт, згідно якого належне їй майно вона заповіла своїм дітям: [PERSON] та брату [PERSON] , який не претендує на спадкове майно і не бажає приймати спадщину після смерті матері. 16.01.2025 року приватний нотаріус прийняв рішення про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої у зв`язку з тим, що позивачем пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини. Позивач вважає, що пропустив вказаний строк з поважних причин, оскільки раптова смерть матері стала для нього емоційним потрясінням, яке викликало сильні душевні страждання та призвело до загострення хвороби, внаслідок чого, зокрема, йому проведено хірургічну операцію. Також, однією з причин пропуску строку була значна відстань між місцем його постійного проживання та місцем знаходження спадкового майна. Крім цього, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України було запроваджено воєнний стан, обмежено роботу державних реєстрів, нотаріусів, інших державних органів влади, виникали перебої з електроенергією. 28\~лютого 2022\~року Кабінетом\~Міністрів\~України\~\~була прийнята\~постанова №\~164\~«Деякі питання\~нотаріату в\~умовах воєнного\~стану»,\~якою пунктом\~3\~було встановлено,\~що на\~час дії\~воєнного стану\~перебіг строку\~для прийняття\~спадщини зупиняється.\~Відтак,\~позивач вважав,\~що може\~оформити спадщину\~після скасування\~воєнного стану. Вказані обставини в сукупності стали непереборними, істотними та об`єктивними труднощами пропуску строку для прийняття спадщини, а тому позивач просить суд визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини. Ухвалою судді Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області від 04.03.2025 року відкрито провадження у справі, справу вирішено розглядати в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання по справі. Позивач та його представник в підготовче судове засідання не з`явилися, до суду подали заяву, в якій просять справу розглядати без їх участі, позов підтримують та просять його задовольнити. Відповідач [PERSON] в підготовче судове засідання не з`явився, до суду подав заяву, в якій просить справу розглядати без його участі, позовні вимоги визнає в повному обсязі та не заперечує щодо їх задоволення, оскільки не претендує на спадкове майно, що залишилось після смерті матері. Представник відповідача Іршанської селищної ради, в судове засідання не з`явився, надіславши до суду заяву, в якій просить справу розглядати без участі представника селищної ради, позовні вимоги визнають. Згідно ч.3, 4\~ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем; ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому\~ст. 206 цього Кодексу. Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити в підготовчому засіданні. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Судом встановлені наступні фактичні обставини та відповідні правовідносини. Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 11.07.2024 року Васильківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Обухівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м.Київ), [PERSON] померла [INFO] . Згідно з копією заповіту від 13.01.2006 року, посвідченого секретарем Іршанської селищної ради Володарсько-Волинського району Житомирської області, [PERSON] належну їй квартиру [ADDRESS] , а також числі належні їй грошові заощадження в усіх установах банків заповіла в рівних частинах своїм дітям: [PERSON] та [PERSON] . Позивач [PERSON] є\~сином померлої\~ [INFO] [PERSON] ,\~що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 23.12.1993 року. Згідно копії договору дарування від 23 жовтня 2003 року посвідченого державним нотаріусом Володарськ-Волинської державної нотаріальної контори Косинською С.Я., [PERSON] подарував [PERSON] частку квартири [ADDRESS] . Відповідно до копії Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 18.12.2003 року, [PERSON] є власником частки квартири [ADDRESS] , на підставі договору дарування №2312 від 23.10.2003 року. Згідно довідки Іршанської селищної ради Коростенського району Житомирської області №18/08-10 від 15.01.2025 року, [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (до перейменування Хорошівського району) Житомирської області, на день смерті та 6 місяців по тому одна. Із довідки КП «Житомирське обласне міжміське бюро технічної інвентаризації» Житомирської обласної ради №11 від 03.02.2025 року слідує, що згідно наявних даних, що знаходяться в матеріалах інвентаризаційної справи №37, станом до 31.12.2012 року за адресою: [ADDRESS] право власності на нерухоме майно, а саме квартиру, загальною площею 61,3 кв.м., зареєстровано за [PERSON] на підставі свідоцтва на право власності на житло, виданого Іршанським ГЗК 17.03.1995 року №657, договору дарування посвідченого Вол.-Волинською державною нотаріальною конторою 23.10.2003 року за р.№2312. Згідно виписки із медичної карти стаціонарного хворого №7138/1914 КНП Васильківська Багатопрофільна лікарня інтенсивного лікування Васильківської міської ради, [PERSON] , [INFO] перебував на стаціонарному лікуванні з 10.12.2024 по 13.12.2024 року, з необхідністю подальшого нагляду лікарів та продовження лікування амбулаторно. Відповідно до повідомлення приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Житомирської області Івчука С.С. №76/01-16 від 16.01.2025 позивачу повідомлено про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском ним строку для прийняття спадщини. Згідно листа-відповіді приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Житомирської області Івчука С.С. №289/01-16 від 05.03.2025 року слідує, що згідно алфавітних книг, після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , спадкоємці із заявами про прийняття (відмову) спадщини до приватного нотаріуса Івчука С.С. Коростенського районного нотаріального округу Житомирської області не зверталися, спадкова справа не заводилась. Із інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 80344436 від 05.03.2025 року слідує, що у Спадковому реєстрі за запитом щодо [PERSON] , померлої [INFO] , інформація відсутня, що свідчить про те, що інші спадкоємці з заявами про прийняття спадщини до нотаріальної контори не звертались, спадкова справа не заводилась. Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до\~ст.1218 ЦК України\~до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Частиною 1 статті 1269\~ЦК\~України визначено, що\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Частина 1\~ст.1270\~ЦК\~України передбачає, що\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ч.3\~ст.1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 N7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга\~статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.06.2024 по справі №686/5757/23 зазначила, що з урахуванням фактичних обставин конкретної справи поважними причинами пропуску строку суд може визнати, зокрема: 1) тривалу хворобу спадкоємців; 2) велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем розташування спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо. За конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Суди мають враховувати, що безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - в інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою. Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, він не скористався правом на прийняття спадщини, то немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Подібний висновок\~викладений у\~постановах Верховного\~Суду від\~17\~червня 2020\~року у\~справі №\~520/10377/17,\~від 11\~серпня 2021\~року у\~справі №720/1079/19,\~від 22\~січня 2020\~року у\~справі №\~592/18695/18,\~ від 17 березня 2021 року у справі N 638/17145/17, від 22 березня 2023 року у справі N 361/8259/18 та багатьох інших. Правозастосовча практика Верховного Суду у подібних правовідносинах є незмінною та усталеною. В обґрунтування пропуску строку прийняття спадщини позивач, зокрема, зазначив, що не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини в зв`язку з емоційним потрясінням через смерть матері, що викликало сильні душевні страждання та зі збройною агресією російської федерації проти України у відповідності до Указу Президента №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» і воєнними діями на території України. Суд зазначає, що сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є виключною підставою для визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини. Такими підставами можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили звернення до органів нотаріату у встановлений законом строк. На початку введення воєнного стану в Україні безпекова ситуація в Житомирській області значно відрізнялася від тієї, яка була, зокрема, у Донецькій, Луганській, Запорізькій, Харківській та в інших областях, де велись активні бойові дії. Як слідує з матеріалів справи, [PERSON] булла зареєстрована в смт. Іршанськ, Коростенського району Житомирська область. На території Коростенського району не проводились активі бойові дії у зв`язку із запровадженням воєнного стану. Крім цього, в матеріалах справи відсутні докази щодо обмеження чи припинення роботи нотаріусів, через воєнний стан у цьому регіоні. Також слід зазначити, що 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів\~України\~\~була прийнята постанова № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (далі - постанова № 164 від 28 лютого 2022 року), яка постановою Кабінету Міністрів України\~від 06 березня 2022 року\~\~№ 209 доповнена пунктом 3, яким встановлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. Постановою Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 р. № 719 редакцію пункту 3 постанови № 164 від 28 лютого 2022 року змінено та викладено в наступній редакції: «Перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини». Верховний Суд у постанові від 25 січня 2023 року № 676/47/21 дійшов висновку, що пункт 3 постанови Кабінету Міністрів\~України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню. На підставі Постанови\~Кабінету Міністрів\~України\~№ 469 від 09 травня 2023 року пункт 3 виключено із постанови № 164 від 28 лютого 2022 року. Разом з тим, позивач звернувся до нотаріуса лише в березні 2025 року, а тому положення щодо зупинки перебігу строку для прийняття спадщини, які викладені у постанові № 164 від 28 лютого 2022 року, не підлягають застосуванню. Разом з тим, суд враховує, що в період шестимісячного строку з дня відкриття спадщини після смерті [PERSON] , а саме в грудні 2024 року, позивач перебував на стаціонарному лікуванні, йому було проведено хірургічну операцію, після чого була потреба у подальшому нагляді лікарів та відновленні здоров`я. Крім того, [PERSON] зареєстрований та постійно проживає в м. Києві, що розташоване на значній відстані від місця постійного проживання спадкодавця і місця розташування спадкового майна. Також слід\~врахувати незначний\~термін,\~який сплинув\~після закінчення\~строкудля прийняття спадщини після смерті [PERSON] до дня звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, а саме 6 днів. Вказані обставини суд визнає такими, що об`єктивно перешкоджали звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини в установлений законом строк. Відповідно до\~ст.206 ч.4 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Визнання позову відповідачами, відсутність інших спадкоємців, які прийняли спадщину, свідчить, що права, свободи та інтереси інших осіб не будуть порушені. Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини. Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. З огляду на те, що після смерті [PERSON] позивач [PERSON] є спадкоємцем за заповітом, який не прийняв спадщину вчасно з поважних причин, а відповідачі позов визнають, брат [PERSON] не претендує на спадкове майно, що залишилось після смерті матері, а тому суд приходить до висновку про необхідність встановити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини. Відтак, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Outcome: approved