Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-24 00:00:00

Представник позивача [PERSON] адвокат Лукавський І.А. 25 листопада 2024 року звернувся до суду із позовом до [PERSON] , [PERSON] про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , тривалістю 6 місяців. Свою позовну заяву обґрунтовує тим, що [INFO] в с-щі Крижопіль Тульчинського району Вінницької області помер його двоюрідний дід [PERSON] . Після його смерті залишилось спадкове майно, а саме: житловий будинок [ADDRESS] , який належав останньому на праві приватної власності. Даний будинок [PERSON] у 2020 році заповів позивачу та залишив заповіт на зберіганні своїй сестрі [PERSON] і позивачу про наявність заповіту не повідомив. Ще в березні 2022 року позивач із матір`ю виїхав в Словатську республіку, де і проживає на даний час. На початку листопада 2024 року [PERSON] , яка являється бабусею позивача повідомила останньому про смерть [PERSON] та про наявність заповіту (який їй передала [PERSON] ). Оскільки про смерть [PERSON] позивач не знав, як і не знав про наявність заповіту, тому він не звернувся до нотаріуса про прийняття спадщини. Вважає причини пропуску звернення із заявою до нотаріуса поважними, тому звернувся до суду із даним позовом. Відповідачі є рідними сестрами померлого [PERSON] і можуть претендувати на спадщину за законом, як спадкоємці другої черги. Ухвалою суду від 19 грудня 2024 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Вирішено питання витребування доказів. 13 січня 2025 року на адресу суду надійшла відповідь з Крижопільської державної нотаріальної контори. 22 січня 2025 року підготовче судове засідання було відкладено у з`язку із неявкою відповідачів. Ухвалою суду від 13 лютого 2025 року закрито підготовче провадження призначено справу до судового розгляду по суті. 06 березня 2025 року судове засідання було відкладено у зв`язку з неявкою відповідачів у судове засідання. В судовому засіданні 25 березня 2025 року представник позивача позовні вимоги просив задовільнити з підстав зазначених у позовній заяві. Зазначивши, що на момент складання заповіту позивач був неповнолітнім, його ніхто не повідомив про наявність заповіту. З 2022 року перебуває за межами України і до сьогоднішнього дня. Про смерть [PERSON] не знав, разом з тим і не цікався про наявність заповіту відносно нього, оскільки останній був його не родичом першого споріднення, а двоюрідним дідом, в якого в живих залишилось ще дві рідних сестри. Просив встановити максимальний строк для подачі заяви до нотаріуса про прийняття спадщини, оскільки позивач знаходиться за кордоном і в даний момент приїхати в селище Крижопіль не має змоги, тому йому потрібно дану заяву направити поштою та переконатись, що нотаріус її одержить. Відповідачки в судове засідання не з`явилися, про час та місце судового засідання повідомлені належним чином, заяв та клопотань про відкладення розгляду справи до суду не направляли. Відзиву на позов не подали. Відповідачка [PERSON] направила до суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку із хворобою, однак дана заява була отримана судом 25.03.2025 року та зареєстрована судом 25.03.2025 року о 12 годині 55 хвилин, а отримана суддею о 13 годині 50 хвилин 25.03.2025 року. Судове засідання відбулося 25.03.2025 року о 09 годині 30 хвилин. Представник позивача не заперечує проти ухвалення заочного рішення суду. Відповідно до ч.1\~ст. 280 ЦПК України\~суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. З урахуванням положень ст.\~280 ЦПК України,\~суд вважає доцільним провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.\~ Суд протокольної ухвалою в судовому засіданні 25 березня 2025 року ухвалив провести заочний розгляд справи. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] в селищі Крижопіль Тульчинського району Вінницької області, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 27.02.2024 року, копія якого міститься в матеріалах даної цивільної справи. За життя, а саме 16.07.2020 року, [PERSON] залишив заповіт, відповідно до якого житловий будинок по [ADDRESS] заповів [PERSON] , [INFO] . Даний будинок належав [PERSON] на праві приватної власності на підставі договору дарування від 19.07.2006 року серії ВЕА № 465262, що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно. Як вбачається із відповіді Крижопільської державної нотаріальної контори № 106/01-16 від 27.12.2024 року, до якої додана Інформаційна довідка зі спадкового реєстру, спадкова справа після смерті [INFO] [PERSON] не заводилась. Дані відомості свідчать про те, що на час розгляду цивільної справи інші спадкоємці після смерті [PERSON] відсутні, заяви до нотаріуса про прийняття спадщини ніхто не подавав. Так, за\~ст. 1217 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. ч. 1, 2\~ст. 1223 цього Кодексу, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265 цього Кодексу. Згідно із ч. 1\~ст. 1270 цього Кодексу\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За ч. 3\~ст. 1272 цього Кодексу\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Звертаючись до суду з позовом [PERSON] , як на поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини посилається на те, що про смерть [PERSON] він не знав, також не знав що останній залишив заповіт, відповідно до якого залишив йому спадкове майно. Так як він є спадкоємцем не першої черги за законом, та не був його родичом першого ступеня родинного споріднення, то він не надіявся, що [PERSON] заповість йому майно. На час смерті [PERSON] залишились спадкоємці за законом другої черги спадкування, а саме рідні сестри останнього, які є відповідачами у даній справі. Разом з тим, заповіт спадкодавець залишив у своєї рідної сестри, яка тільки в листопаді 2024 року передала заповіт його бабі, не сповістивши раніше про його наявність. Згідно з частиною першою статті\~15, частиною першою статті\~16 ЦК України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Заперечень щодо визначення позивачу додаткового строку для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини не висловлено. Відповідно до ч.1 ст. 1269, ч.1 ст. 1270\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч.3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини у такому випадку потрібно враховувати свободу заповіту, як фундаментальний принцип спадкового права. Враховуючи обставини справи, наявність заповіту на користь позивача як спадкоємця майна спадкодавця [PERSON] , а також наведені позивачем причини, а саме його необізнаність про смерть спадкодавця, необізнаність про наявність заповіту, так як на момент складання заповіту він був неповнолітнім (16 років) його не повідомили, що відносно нього складений заповіт, а також, що спадкодавець не був його родичом першого споріднення, не проживав разом із ним, а з березня 2022 року (після повномасштабного вторгнення російської федерації в Україну) виїхав за кордон, де проживає по даний час, тому він і не цікавився його життям, які є об`єктивними та істотними труднощами, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Суд приймає до уваги такі доводи позивача з приводу причин пропуску строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки такі підтверджуються наданими ним доказами, які відповідачами не спростовані. Таким чином, встановлені по справі обставини в сукупності дають підстави суду зробити висновок про те, що причини, з яких позивачем було пропущений встановлений законодавством шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] були пов`язані з об`єктивними, істотними труднощами для вчинення таких дій, у зв`язку з чим він був позбавлений можливості своєчасно оформити свої спадкові права. Згідно із ч.1\~ст. 15 Цивільного кодексу України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. У відповідності до\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. З огляду на викладене, приймаючи до уваги те, що позивачем доведено обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, для реалізації спадкових прав позивачу слід визначити додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини терміном в шість місяці, з огляду на ту обставину, що позивач знаходиться за межами України, та не в змозі приїхати на Україну у зв`язку із воєнним станом, який запроваджений в Україні та триває і на даний час, йому необхідний більший час для подання заяви до нотаріуса, яку він буде подавати поштовим зв`язком. Судові витрати (судовий збір) сплачені позивачем при зверненні до суду з позовом, суд залишає за ним, оскільки представник позивача в судовому засіданні не наполягав на стягненню їх із відповідачів.

Outcome: approved