Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-19 00:00:00

позивач звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те, що [INFO] помер його батько [PERSON] . Спадкоємцями за законом першої черги після його смерті були він, його баба [PERSON] та його мати [PERSON] . Вони фактично прийняли спадщину, але не оформили її. [INFO] у м.Чернігів померла його баба [PERSON] . Заповіту вона не залишила. Спадкоємцями першої черги за законом на майно, яке залишилося після її смерті є він її онук, та її син [PERSON] , який є громадянином та мешканцем російської федерації, який спадщину не прийняв. 02.08.2024 він звернувся до приватного нотаріуса Костриці С.В. із нотаріально із нотаріально посвідченою заявою про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] , але отримав відмову у зв`язку з пропуском шестимісячного строку на вступ у спадщину. Йому було роз`яснено, що його заява про прийняття спадщини після померлої [PERSON] не може бути прийнята та зареєстрована у встановленому законом порядку, оскільки мною пропущений встановлений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк для її подання. Також, нотаріусом було роз`яснено право звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку для подання про прийняття спадщини, за умови, що спадкоємець пропустив його з поважних причин. Зазначає, що у встановлений шестимісячний строк він не звернувся із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса у зв`язку з тим, що працює неофіційно у м. Києві. Після смерті баби [PERSON] , за якою він з матір`ю здійснював догляд і лікування до її смерті, він працевлаштувався на позмінну роботу в м. Києві, яка передбачає виконання роботи в нічні зміни. Крім того, в мережі інтернет він прочитав, що спадщину під час дії воєнного стану можна прийняти в будь-який строк, а не протягом 6 місяців, тобто вважав діючою норму постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 про те, що перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється на час дії воєнного стану. Під час звернення із заявою про прийняття спадщини приватний нотаріус роз`яснив, що до зазначеної постанови Кабінету Міністрів України внесені зміни, а ще раніше, у відповідності до постанови Верховного Суду, вказану норму визнано такою, що не підлягає застосуванню. Також, він вважав, що спадкового майна після смерті [PERSON] не залишилось, хоча протилежне було роз`яснено як нотаріусом так і адвокатом. Вважає, що зазначені ним причини пропуску шестимісячного строку для подання зави про прийняття спадщини після смерті [PERSON] в своїй сукупності є поважними. У засідання позивач не з`явився. Від представника позивача адвоката Середи Д.А. 19.03.2025 надійшла заява в якій просить розглянути справу без участі позивача та його представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просив задовольнити. Представник відповідача - Ніжинської територіальної громади в особі Ніжинської міської ради Чернігівської області Лях О.М. надіслала 15.11.2024 заяву про розгляд справи без участі представника та прийняти рішення, яким задовольнити заявлені вимоги. Третя особа [PERSON] 19.03.2025 надіслала заяву про проведення судового засідання за її відсутності не заперечувала проти задоволення позову. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з`явився, повідомлявся про розгляд спарви шляхом розміщення оголошення про виклик на офіційній сторінці Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської\~області веб-порталу судової влади України. Клопотань про відкладення розгляду справи від нього не надходило. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові докази, що є в матеріалах справи, суд приходить до наступного висновку. Копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 22.11.2023 підтверджується, що [PERSON] померла [INFO] (а.с.15). Спадкова справа після її смерті не заводилась, що підтверджується листом приватного нотаріуса Ніжинського районного нотаріального округу Чернігівської області Костриці С.В. від 24.01.2025 (а.с.42). Судом достовірно встановлено, що позивач на час відкриття спадщини постійно не проживав із спадкодавцем, а отже фактично спадщину не прийняв та заяву про прийняття спадщини, у встановлений законом строк, не подав, а отже є таким, що її не прийняв. В матеріалах справи мається лист приватного нотаріуса Ніжинського районного нотаріального округу Чернігівської області Костриці С.В. №124/01-16 від 02.08.2024, з якого вбачається, що [PERSON] був пропущений строк для прийняття спадщини, оскільки він не звернувся до компетентної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини (а.с.17). Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України, спадкоємцю який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Верховний Суд у своїй постанові від 17.10.2018 у справі № 681/203/17 роз`яснив, що вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Положеннями ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, як джерело права. Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі "Ілхан проти Туреччини" від 27.06.2000 при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Згідно з вимогами ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Судом встановлено, що позивач на час відкриття спадщини не проживав із спадкодавцем. Суд приймає\~до уваги\~те,\~що пропущений\~ним строк\~не є\~великим,\~спадкове майно\~після померлої\~ [PERSON] \~ніким не\~приймалося та\~з метою\~захисту прав\~та інтересів\~позивача по\~справі,\~суд приходить\~до переконання,\~що позов\~слід задовольнити\~частково та визначити [PERSON] додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом після померлої [INFO] \~ [PERSON] терміном один місяць з дня набрання законної сили рішення суду, який, на думку суду, буде достатнім, зважаючи на причини його пропуску, надавши позивачу таким чином можливість оформити спадкові документи.

Outcome: partial