Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-25 00:00:00

16.12.2024 року року представник позивача звернулася до Вишгородського районного суду Київської області з вказаною позовною заявою, в якій просила: призначити [PERSON] , [INFO] , додатковий строк в два місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] ; встановити факт родинних відносин між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , який помер [INFO] на рівні рідних дочки та батька. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] . Позивач є спадкоємцем першої черги спадкування за законом. Інші спадкоємці відсутні. 01.07.2024 року за оформленням своїх спадкових прав позивач з відповідною заявою про прийняття спадщини після смерті батька звернулася до Приватного нотаріуса Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Загвоздіної А.М., на підставі чого було заведено спадкову справу № 35/2024, однак Постановою про відмову у вчинення нотаріальних дій від 18.10.2024 року їй відмовлено в оформленні спадщини у зв`язку з пропуском шестимісячного строку подачі заяви про прийняття спадщини та відсутністю родинних відносин зі спадкодавцем. Відповідно до Свідоцтва про народження позивача, її батьком зазначено [PERSON] , матір`ю [PERSON] . Батьки позивача не перебували в зареєстрованому шлюбі, тому мати при реєстрації народження позивача зазначила її батька за своїм прізвищем [PERSON] . Батько позивача був уродженцем та громадянином Республіки Грузія, в Україні проживав нелегально. Останні дні життя він проходив стаціонарне лікування, де і помер в лікарні як [PERSON] , [INFO] . Факт родинних відносин позивача зі спадкодавцем на рівні дочки і батька підтверджується висновком експерта Київського НДЕКЦ МВС України № СЕ-19/111-23/64789-БД від 15.05.2024 року про проведення судово-молекулярної експертизи, відповідно до якого ймовірність того, що спадкодавець є біологічним батьком позивача складає 99,999993%. На підставі викладеного, представник позивача змушена звернутися до суду із вказаним позовом. Ухвалою Вишгородського\~районного суду\~Київської області\~від18.12.2024 року позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання. Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 21.02.2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Представник позивача у судове засідання не з`явилася, 26.03.2025 року через канцелярію суду надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала. Представник відповідача Димерської селищної ради Вишгородського району Київської області у судове засідання не з`явився, 25.03.2025 року засобами електронного зв`язку подав заяву про розгляд справи без його участі. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч.1, ч. 2, ч. 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Встановлено, що згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] [INFO] у [PERSON] та [PERSON] народилася донька [PERSON] ( а.с. 9). 25.03.2022 року [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] і їй було присвоєно прізвище [PERSON] , що підтверджується повторним свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] (а.с.10). [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 27.05.2024 року, актовий запис № 8736 (а.с. 11). 01.07.2024 року Приватним нотаріусом Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Загвоздіною А.М. заведено спадкову справу № 35/2024 (а.с. 12). З листа Димерської селищної ради від 22.07.2024 року № 2826/03-18 вбачається, що за адресою [ADDRESS] згідно договору купівлі-продажу від 14.04.1995 року, реєстраційний номер № 1845, та даних по господарського обліку за 1996-2000 року належав [PERSON] . Станом на 23.11.2023 р. в погосподарському обліку за вказаною адресою зареєстрованих осіб не зазначено (а.с. 15). 18.10.2024 року приватним нотаріусом Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Загвоздіною А.М. винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском шестимісячного строку подачі заяви про прийняття спадщини та відсутністю родинних відносин зі спадкодавцем (а.с. 16). Відповідно до висновку експерта Київського НДЕКЦ МВС України № СЕ-19/111-23/64789-БД від 15.05.2024 року, особа чоловічої генетичної статі, генетичні ознаки якої встановлено з фрагменту кістки трупа невстановленої особи № 278, ймовірно є біологічним батьком [PERSON] , [INFO] . Ймовірність даної події складає 99,999993%. Відповідно до Постанови про ідентифікацію особи від 24.05.2024 року старшого слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві майора поліції Василя Стояна постановлено: вважати вірними анкетні дані невстановленого трупа, зареєстрованого в Київському обласному клінічному бюро судово-медичної експертизи під № 278 (за 2023 рік): [PERSON] , [INFO] , уродженець Республіки Грузії, громадянин Грузії, без реєстрації на території України (а.с. 17). 27.05.2024 року [PERSON] отримала Дозвіл № 41-237 вих-24 Шевченківської окружної прокуратури м. Києва на отримання в морзі судово-медичної експертизи труп спадкодавця для проведення кремації (а.с. 19). Матеріали справи містять договір купівлі-продажу від 14.04.1995 року № 1845 (а.с. 13- 14). Відповідно до статті 1216 ЦК У країни спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до частини 2 статті 1220 цього Кодексу часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день з якого вона оголошується померлою (частина 3 статті 46 цього Кодексу). Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30.05.2008 р. № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Зі справи встановлено, що у встановлений законом шестимісячний строк [PERSON] не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини по причині тривалого часу проведення судово-молекулярної експертизи в Київському обласному клінічному бюро судово-медичної експертизи, яка тривала з 01.12.2023 року по 15.05.2024 року, тому позовна вимога про надання додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] підлягає задоволенню. Що стосується вимоги про встановлення факту родинних відносин між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , який помер [INFO] на рівні рідних дочки та батька, то суд зазначає наступне. Згідно роз`яснення п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану. Також, згідно висновків викладених у Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду по праві 72552/4291/22 від 13 вересня 2023 року визначено, що «Висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є достатньою підставою для категоричного висновку для визнання батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення: батьківства стосовно конкретної дитини і його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердження або спростування факту батьківства.» Згідно з ч. 1\~ст. 57 ЦПК України, доказами є будь-які фактичнідані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутністьо бставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Факт родинних відносин позивача зі спадкодавцем на рівні дочки і батька підтверджується висновком експерта Київського НДЕКЦ МВС України № СЕ-19/111-23/64789-БД від 15.05.2024 року про проведення судово-молекулярної експертизи, відповідно до якого ймовірністьтого, що спадкодавець є біологічним батьком позивача складає 99,999993%. А тому вказана позовна вимога також підлягає задоволенню. Враховуючи встановлені судом обставини справи, суд визнає поважними причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, беручи до уваги положення законодавства України, суд приходить до висновку про задоволення позову.

Outcome: approved