Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-30 00:00:00

В.о. начальника Державної екологічної інспекції у Чернівецькій області С. Гаєвський звернувся до Першотравневого районного суду м. Чернівці із вищевказаною позовною заявою Свої вимоги мотивували тим, що перевіркою дотримання вимог природоохоронного законодавства, проведеною спеціалістами Державної екологічної інспекції у Чернівецькій області, встановлено, що в адміністративних межах [ADDRESS] скоєно пошкодження до ступеня припинення росту дерева породи осика діаметром 56 см. Вказане порушення скоєно в період 2024 року [PERSON] , яка проживає за адресою: [ADDRESS] . Згідно довідки Департаменту урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради №24/01-08 1-1305/580 від 03.04.2024 повідомлено, що в період з 1994р. по 2003р. документи на право власності чи користування на земельні ділянки за адресою [ADDRESS] не видавались. Договори оренди землі за вказаною вище адресою не укладались, отже наявні земельні ділянки перебувають у комунальній власності Чернівецької міської територіальної громади. Згідно довідки Департаменту інфраструктури та благоустрою Чернівецької міської ради жодних дозвільних документів на видалення зелених насаджень по вул. П. Сагайдачного 72,74 не надавалось. За вказаним вище фактом, державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції Карпатського округу 01.04.2024 був складений протокол за №000297 про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] за ст. 153 КУпАП «Знищення або пошкодження зелених насаджень або інших об`єктів озеленення в межах населених пунктів та за їх межами, що не віднесені до лісового фонду». Згідно постанови про накладення адміністративного стягнення від 01.04.2024 №000297 [PERSON] було притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 153 КУпАП у вигляді штрафу в сумі 170 грн . Стверджує, що вина відповідачки у незаконному пошкодженні дерева до ступеня припинення росту підтверджується актом №135/03.5 перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 05.04.2024, переліковою відомістю №1, протоколом про адміністративне правопорушення від 01.04.2024 №000297, постановою про накладення адміністративного стягнення від 01.04.2024 №000297, довідкою Департаменту урбаністики та архітектури від 03.04.2024, довідкою Департаменту інфраструктури та благоустрою Чернівецької міської ради від 04.04.2024. Додатково вказує, що згідно із розрахунком, проведеним Державною екологічною інспекцією Карпатського округу на підставі додатку №1 до Постанови Кабінету Міністрів України від 08 квітня 1999р. №559 «Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів» розмір шкоди, заподіяної внаслідок пошкодження відповідачем дерев становить 5800 грн. На підставі ст. 20" Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», з метою досудового врегулювання спору, Державною екологічною інспекцією Карпатського округу на адресу відповідача було надіслано письмове повідомлення із пропозицією у місячний строк з моменту отримання внести суму шкоди в розмірі 5800 грн. на розрахунковий рахунок для зарахування коштів, що розподіляються між Державним та місцевим бюджетами. Однак шкода відповідачкою не відшкодована. На підставі наведеного, просить стягнути з [PERSON] шкоду в сумі 5800 на рахунок з обліку доходів по Чернівецькій області «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності», які перерахувати одержувачам коштів: - 50 відсотків до спеціального фонду бюджету місцевого самоврядування Ставчанської ТГ в сумі 2900,00 грн.; - 20 відсотків до спеціального фонду Чернівецького обласного бюджету в сумі 1160,00 грн.; -\~ 30\~відсотків до\~Державного бюджету\~України в\~сумі 1740,00\~грн.,\~ а\~також стягнути понесені судові витрати. У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, посилаючись на те , що вина [PERSON] у завданні шкоди підтверджена належними доказами. Підтримав доводи, викладені у позовній заяві У судовому засіданні представник відповідачки заперечувала проти задоволення позовних вимог з підстав , викладених у відзиві на позов. Вказала , що ріст дерева не припинений , а тому шкода не завдана. Крім того , посилалася на те , що вина саме [PERSON] не доведена. Стверджувала , що [PERSON] не є співвласником багатоквартирного будинку за адресою : [ADDRESS] . Вона лише проживає там, а тому не має відношення до пошкодження дерева. Просила відмовити у задоволенні позову. Допитана у судовому засіданні свідок [PERSON] вказала , що була свідком пошкодження [PERSON] дерева. Бачила , як [PERSON] несла драбину до дерева. Вказала , що [PERSON] хотіла повністю зрізати дерева , щоб розширити межі свого городу. Дерево сухим не було , мало бруньки. Суд, дослідивши письмові докази, заслухавши думку сторін по справі та свідка, приходить до наступного висновку. Статтею 66 Конституції України\~встановлено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Згідно ч.1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що\~ завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною ч 1 ст.\~ 3 цього ж Кодексу - цивільне судочинство здійснюється відповідно до\~Конституції України, цього Кодексу, Закону України\~"Про міжнародне приватне право", законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Згідно\~ч.ч.\~1-3\~ст.\~89\~ЦПК України\~-\~суд оцінює\~докази за\~своїм внутрішнім\~переконанням,\~що ґрунтується\~на всебічному,\~повному,\~об`єктивному та\~безпосередньому дослідженні\~наявних у\~справі доказів. Жодні\~докази не\~мають для\~суду заздалегідь\~встановленої сили.\~Суд оцінює\~належність,\~допустимість,\~достовірність кожного\~доказу окремо,\~а також\~достатність і\~взаємний зв`язок\~доказів у\~їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України - кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За загальним правилом кожна особа має право на захист свого цивільного права лише у разі його порушення, невизнання або оспорювання (ч.1 ст. 15 ЦК України, ч.1 ст.4 ЦПК України). Судом встановлено, наступне. Згідно акту перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 05.04.2024 року, на земельній ділянці за адресою : [ADDRESS] виявлено пошкодження дерева до ступеня припинення росту , що призвело до знищення сиро ростучого дерева породи осики. Даний акт було складено у присутності [PERSON] та [PERSON] ( а.с. 15-17). \~ \~ \~ \~ \~ Земля\~,\~на якій\~ росло\~дерево відноситься\~до комунальній власності Чернівецької міської територіальної громади. ( а.с. 19). Згідно довідки Департаменту інфраструктури та благоустрою Чернівецької міської ради дозвільних документів на видалення зелених насаджень по [ADDRESS] не надавалось. ( а.с. 20). За вказаним вище фактом, державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції Карпатського округу 01.04.2024 складено протокол за №000297 про адміністративне правопорушення про притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності за ст. 153 КУпАП . Згідно постанови про накладення адміністративного стягнення від 01.04.2024 №000297 [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 153 КУпАП та накладено штраф у розмірі 170 грн. Цю постанову [PERSON] не оскаржувала. Статтею 13 Конституції України визначено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Згідно вимог ст.40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог, зокрема, щодо раціонального і економного їх використання, здійснення заходів щодо запобігання псуванню, виснаженню природних ресурсів та негативному впливу на стан навколишнього природного середовища. Відповідно до ч.3 ст.28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» видалення дерев, кущів, газонів і квітників здійснюється в Порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України. Згідно п.п.3,4,5 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.08:2006р. №1045 видалення зелених насаджень на території населеного пункту здійснюється за рішенням виконавчого органу сільської, селищної, міської ради на підставі ордера. Згідно з розрахунком, що проведений спеціалістами Державної екологічної інспекції у Чернівецькій області на підставі додатку №1 до Постанови Кабінету Міністрів України від 08 квітня 1999р. №559 «Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів» нарахована шкода в сумі 5800 грн. ( а.с.26 ). Статтею 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування в повному обсязі. У ч. 2 цієї статті зазначається, що збитками є втрати, яких особа зазнала, у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно із ч. 1 ст. 1166 ЦК України така майнова шкода відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала, а ч. 2 ст. 1192 ЦК України передбачає, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. 19 вересня 2018 року Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в рамках справи\~№ 925/382/17\~, вказав, що частиною 1 статті 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди. Загальні підстави відповідальності за завдану шкоду визначено у статті 1166 ЦК України, з аналізу якої слідує, що будь-яка майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується особою, яка її завдала, в повному обсязі. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (частина 2 статті1166 ЦК України). Для відшкодування шкоди за правилами статті 1166 ЦК України необхідно довести такі елементи: 1. Неправомірність поведінки особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії. 2. Наявність шкоди. Під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров`я тощо). 3. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди. 4. Вина особи, що завдала шкоду. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Вина відповідачки у пошкодженні дерева підтверджується актом перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 05.04.2024, переліковою відомістю №1, протоколом про адміністративне правопорушення від 01.04.2024 №000297, постановою про накладення адміністративного стягнення від 01.04.2024 №000297, довідкою Департаменту урбаністики та архітектури № 24/01-08/1-1305/580 від 03.04.2024, довідкою Департаменту інфраструктури та благоустрою Чернівецької міської ради № 23-01-13/1166 від 04.04.2024, показами свідка [PERSON] . Посилання на те , що відповідачка не є суб`єктом відповідальності за вчинене правопорушення не знайшло свого підтвердження у процесі судового розгляду . Відповідачка проживає та зареєстрована за адресою : [ADDRESS] . Покази свідка вказують на факт завдання шкоди дереву саме [PERSON] . Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, встановивши правовий характер спірних правовідносин, оцінивши належність, допустимість, достовірність наданих доказів , з`ясувавши усі обставини по справі, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню , оскільки факт пошкодження дерева , відповідачкою доведено, належними доказами. Крім того , відповідно до пункту 7 ч. 3 ст.29 Бюджетного кодексу України -джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України у частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Пунктом 4 ч. 1 ст. 69 Бюджетного кодексу України визначено, що до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належить 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджет міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Враховуючи наведене, суд вважає, що шкода, завдана природному навколишньому середовищу неправомірними діями відповідача підлягає, відшкодуванню у повному обсязі з відповідним зарахування , обраним позивачем . Відповідно вимог\~ст. 141 ЦПК України\~з відповідача на користь Державної екологічної інспекції Центрального округу підлягає стягненню 3028 гривень судового збору. Щодо заявленого клопотання про відшкодування свідку [PERSON] витрат, пов`язаних з переїздом до іншого населеного пункту, наймом житла, суд вважає , що такі витрати стягненню з відповідачки не підлягають , оскільки [PERSON] , згідно акту дотримання вимог природоохоронного законодавства ( а.с. 15) зазначила , що проживає за адресою : [ADDRESS] , яка належить їй на праві власності ( а.с. 107). Свідком не надано суду доказів фактичного проживання чи перебування за межами міста Чернівці , що у свою чергу зумовило необхідність її переїзду на судове засідання з іншого міста та орендою квартири відповідно.

Outcome: approved