Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-18 00:00:00

В грудні 2024 року з Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська на адресу Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області надійшла за підсудністю цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] про захист прав споживачів. В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що 29.01.2021 року з коштів її рахунку в АТ КБ «ПриватБанк» було здійснено платіж у сумі 3000,00 грн. на розрахунковий рахунок фізичної особи підприємця [PERSON] [NUMBER] , призначення платежу: «за послуги». Вказане підтверджується платіжною інструкцією від 29.01.2021 року № 0.0.1997161649.1. Платіж було вчинено з розрахункового рахунку позивача в АТ КБ «ПриватБанк» за рахунок кредитних коштів. Позивач зазначає, що у січні 2021 року вона натрапила на шахрайську фінансову організацію під назвою « [INFO] » (« [INFO] ). Менеджер описував «Траст Макворі Кепітал» як поважну міжнародну фінансову організацію з багаторічною історією. Скориставшись її довірливістю та некомпетентністю у питаннях фінансів та інвестицій, позивача вмовили вносити кошти на її так званий «торговий рахунок». Виконуючи інструкції менеджера, позивач встановила на своєму мобільному телефоні програму для віддаленого доступу «AnyDesk», у такий спосіб менеджери отримали доступ до керування її рахунками в системі «Приват24». У ході співробітництва з цією начебто фінансовою організацією, яка на думку позивачки виявилася шахрайською, від її імені було вчинено декілька платежів. Ці платежі, як вважала позивач, і як її переконували менеджери, були спрямовані на внесення коштів на її «торговий рахунок» у цій організації та на обслуговування цього рахунку. Фактично ж кошти сплачувалися на рахунки декількох різних суб`єктів господарської діяльності (ФОП та ТОВ). Менеджери пояснювали позивачці, що ці підприємці є представниками або керівниками компанії, а ТОВ це їхні партнерські організації, також уповноважені на здійснення платіжних операцій з прийняття інвестицій від громадян. Усі платежі фактично виконувалися менеджерами компанії «Траст Макворі Кепітал» через віддалений доступ до телефону позивача, тобто вона особисто не заповнювала реквізити платіжних доручень. Оскільки ці реквізити вносилися менеджерами дуже швидко, позивач навіть не встигала побачити точне найменування одержувача платежу. Лише пізніше їй вдалося одержати платіжні документи, з яких стало відомо, на рахунки яких саме суб`єктів сплачувалися її кошти. Зокрема, наприкінці січня 2021 року менеджер запропонував позивачу поповнити її «торговий рахунок» на суму 3 тисячі грн. Позивачка погодилася на цю пропозицію. Платіж фактично виконувався менеджером компанії «Траст Макворі Кепітал» через віддалений доступ до її телефону. Як виявилося, кошти в сумі 3000,00 грн. фактично були сплачені на зазначений вище рахунок ФОП [PERSON] . Як зазначає позивач, лише згодом вона зрозуміла, що має справу із шахрайською схемою. Їй стало відомо, що фінансової організації з назвою « [INFO] » офіційно не існує ані в Україні, ані за кордоном. Від імені цієї «організації» на території України не виступав жоден легітимний суб`єкт господарської діяльності. Позивач особисто не знайома з відповідачем, ніколи з ним не зустрічалася і не спілкувалася. У позивачки з відповідачем ніколи не було і немає дотепер жодних домовленостей (угод, договорів тощо). Жодних послуг відповідач їй не надавав. За даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, [PERSON] зареєструвався як фізична особа-підприємець 27.10.2020 року. В реєстраційних даних ФОП [PERSON] зазначені наступні види діяльності: 41.10 організація будівництва будівель; 41.20 будівництво житлових і нежитлових будівель (основний вид діяльності); 42.21 будівництво трубопроводів; 43.12 підготовчі роботи на будівельному майданчику; 43.21 електромонтажні роботи; 43.22 монтаж водопровідних мереж, систем опалення та кондиціонування; 43.29 інші будівельно-монтажні роботи; 43.34 малярні роботи та скління; 43.39 інші роботи із завершення будівництва; 43.91 покрівельні роботи; 43.99 інші спеціалізовані будівельні роботи. Однак, вже 24.02.2021 року, тобто менше ніж через чотири місяці, [PERSON] зареєстрував припинення підприємницької діяльності. При пошуку в мережі Інтернет позивачу не вдалося знайти жодного веб-сайту, веб- сторінки, та жодного окремого оголошення на форумах або сайтах оголошень, які б містили інформацію про реальну, легальну господарську діяльність, яку здійснював [PERSON] у період своєї діяльності як ФОП. Натомість, на сайті ТОВ «Чарджбек-Україна» вдалося знайти інформацію про те, що діяльність ФОП [PERSON] була пов`язана з прийомом коштів на користь шахрайських форекс-платформ. У червні 2021 року інформація про шахрайську організацію «Trust Macquarie Capital» була розміщена в розділі «Попередження інвесторам» на офіційному веб-сайті Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку. Наявна на той час інформація містила попередній висновок НКЦПФР із детальним описом діяльності проекту, в якому було зазначено, що кошти жертв переводяться не на рахунки « [INFO] », а на рахун\-ки фізичних осіб підприємців та товариства з обмеженою відповідальністю, у тому числі ФОП [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] . З Єдиного державного реєстру судових рішень та веб-порталу судової влади України позивачу стало відомо, що [PERSON] був відповідачем у цивільній справі №176/590/21 за позовом [PERSON] , яка розглядалася Жовтоводським місь\-ким судом Дніпропетровської області. Предметом позову було стягнення без\-підставно одержаних відповідачем коштів у сумі 14490,00 грн, сплата яких була пов`язана з діяльністю шахрайських фінансових організацій «Квантум Сістем» та «Траст Макворі Кепітал». Рішенням Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 05.10.2021 року, яке було залишено без змін постано\-вою Дніпровського апеляційного суду від 24.01.2022 року, у задоволенні позову [PERSON] відмовлено, оскільки позивачем не було надано належних та допустимих доказів в обґрунтування позовних вимог. Інформація з Єдиного державного реєстру судових рішень та веб-порталу судової влади України дозволяє стверджувати, що відповідач у справі № 176/590/21 і відповідач за теперішнім позовом одна і та сама особа. Відтак, позивач стверджує, що між нею та відповідачем склалися правовідносини, які мали ознаки правочину з надання послуг. Разом із тим, на думку позивача, цей правочин мав дефектний характер та зі сторони ФОП [PERSON] був здійснений з використанням нечесної підприємницької практики. Як вже вказувалося вище позивачем, кошти в сумі 3000,00 грн., згідно з платіжною інструкцією, були сплачені нею відповідачу за «послуги». Однак, позивач не мала наміру замовляти у відповідача будь-які послуги. Станом на 29.01.2021 року, як вказувалося вище, позивач мала намір поповнити свій «торговий рахунок» в організації «Траст Макворі Кепітал» на вимогу її менеджера. Лише пізніше вона зрозуміла, що ця вимога була абсолютно безпідставною та безглуздою, а особи, причетні до організації «Траст Макворі Кепітал», взагалі не планували відкривати їй будь-які рахунки і лише мали намір заволодіти її коштами. Позивач вважає, що під час вказаних подій була також використана її вразливість, зумовлена похилим віком, довірливістю та некомпетентністю в питаннях фінансів та інвестицій, що унеможливлювало свідомий і компетентний вибір з її сторони. Участь ФОП [PERSON] у цьому правочині полягала в тому, що він прийняв від позивачки оплату за послуги, хоча насправді жодних послуг їй не надавав. З урахуванням викладених вище даних позивачем зроблено висновок, що відповідач взагалі не мав ані наміру, ані можливості надавати будь-які послуги. Відтак належним способом захисту порушених прав позивач вважає застосування наслідків недійсності правочину (здійсненого з використан\-ням нечесної підприємницької практики) у вигляді стягнення з відповіда\-ча [PERSON] на її користь коштів у сумі 3000,00 грн. Позивач зазначає, що при вчиненні платежу на користь ФОП [PERSON] була нарахована комісія банку в сумі 3,00 грн. Крім того, оскільки сума в 3000,00 грн. була сплачена за рахунок кредитних коштів, на цей платіж була нарахована додаткова комісія за використання кредитних коштів у сумі 90 грн, тобто 3% від суми платежу з урахуванням 3,00 грн. комісії за платіжну операцію (що є стандартною комісією АТ КБ «ПриватБанк» за платежі з використанням кредитних коштів). Усього було списано з рахунку 3093 грн. Загальна сума списання коштів у зв`язку з цією платіжною операцією відображена у виписці. Таким чином, збитки позивача, пов`язані зі сплатою коштів на рахунок ФОП [PERSON] , складаються з банківської комісії в загальній сумі 93,09 грн. Позивач, окрім іншого, вважає, що з відповідача слід стягнути інфляційні втрати за період з 30.01.2021 року по 30.04.2024 року, обчислення яких здійснюється за такою методикою (3000,00 грн + 93,09 грн) х (1,46518622-1,00000000) = 1438,86 грн. Розмір 3% річних від суми заборгованості розраховувався пропорційно кількості днів прострочення протягом кожного року з урахуванням кількості днів у відповідному році (365 днів у невисокосному та 366 днів у високосному). При такому розрахунку сума 3% річних за період прострочення загальною тривалістю 1187 днів складає 301,68 грн. У зв`язку з описаними подіями позивач стверджує, що перенесла сильне душевне потрясіння як через втрату коштів, так і через усвідомлення непорядності, недобросовісності дій відповідача, що було для неї неочікуваним і не вкладалося в її світогляд. З`ясувавши, що її кошти сплачені на рахунок відповідача, позивач перебувала у психологічному напруженні, переживала через невизначеність ситуації, сподівалася на добровільне повернення відповідачем цих коштів. Переконавшись у відсутності таких намірів у відповідача, позивач була охоплена розпачем та відчуттям краху. Її постійно турбували пригнічений настрій, нервозність, порушення сну, коливання артеріального тиску, перебої в роботі серця. Переслідували нав`язливі спогади про події, пов`язані із втратою коштів. Вона знову і знову переживала ті події, аналізувала та обдумувала їх. Внаслідок недобросовісних дій відповідача позивач втратила відчуття довіри до людей, у неї з`явилися непритаманні їй раніше підозріливість, повсякчасне очікування недобросовісних вчинків від оточуючих. Це вплинуло на її особисті та сімейні стосунки, їй стало важко виконувати звичайні повсякденні справи, вона віддалилася від близьких та від суспільного життя. Як вже вказувалося, спірні кошти були сплачені відповідачу за рахунок кредитних коштів АТ КБ «ПриватБанк». Відтак позивач була змушена погашати кредитну заборгованість, яка виникла у зв`язку із цим платежем, відмовляючи собі у звичайних побутових витратах. Позивач зазначає, що протягом останніх років страждає на ряд хронічних захворювань ішемічну хворобу серця, атеросклеротичний кардіосклероз, серцеву недостатність та гіпертонічну хворобу. В подальшому, незважаючи на похилий вік та зазначені хронічні захворювання, позивач була змушена витрачати особистий час на підготовку цієї позовної заяви, консультації з юристами, збирання доказів та друк документів. Таким чином, неправомірні дії або бездіяльність відповідача, які полягали в одержанні коштів позивача у розмірі 3000,00 грн. з використанням нечесної підприємницької практики, спричинили їй душевні страждання, внаслідок чого виникла необхідність застосування значних зусиль для організації її життя та відновлення її порушених прав. При визначенні розміру компенсації моральної шкоди позивач виходить з того, що моральну шкоду не можна відшкодувати в повному обсязі, оскільки немає і не може бути точних критеріїв майнового виразу душевного болю. Будь-яка компенсація моральної шкоди не може бути адекватна душевним стражданням, тому будь-який її розмір може мати суто умовний вираз. З урахуванням заподіяних позивачу моральних страждань, беручи до уваги поведінку відповідача,

Outcome: dismissed