Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-25 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з позовом до відповідачів про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби [PERSON] , яка померла [INFO] . На обґрунтування вимог позивачка в позовній заяві зазначила, що після смерті її батька [PERSON] спадщину на земельні ділянки загальною площею 7,74 га отримала її баба [PERSON] , яке не оформила свої спадкові права на вказані земельні ділянки. Позивачка є спадкоємцем після померлої [PERSON] за законом. Позивачка пропустила строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. На думку позивачки, строк для звернення до нотаріальної контори був пропущений з поважних причин, оскільки вона не мала всіх необхідних документів для звернення до нотаріуса. Посилаючись на викладене, позивачка просила про визначення їй додаткового строку в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Позов надійшов до суду 14.12.2024 року (зданий до відділення зв`язку 09.12.2024 року). 16.12.2024 року відкрите провадження у справі, вирішено розглядати справу в порядку загального позовного провадження. 21.02.2025 року від нотаріуса надійшла копія спадкової справи №14/2022 після смерті [PERSON] , відповідно до якої спадщину за заповітом після померлої прийняв [PERSON] 24.02.2025 року за клопотанням позивачки до участі у справі в якості співвідповідача залучений [PERSON] . Від позивачки надійшла заява про підтримання позову та розгляд справи за її відсутності. Від відповідача Баштанської міської ради Миколаївської області надійшла заява про визнання позову та розгляд справи за відсутності їх представника. Від відповідача [PERSON] надійшла заява про визнання позову та розгляд справи за його відсутності. Визнання відповідачами позову не суперечить вимогам закону та не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб (з врахуванням того, що зі змісту наданої нотаріусом Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру слідує, що спадкова справа після [PERSON] , який помер [INFO] , не заводилась, а єдиним спадкоємцем, який прийняв спадщину після [PERSON] , яка померла [INFO] , є відповідач [PERSON] ) і відповідно до ч.3 ст.200, ч.4 ст. 206 ЦПК України є підставою для задоволення позову. Дослідивши наявні у справі матеріали (копію свідоцтва про народження [PERSON] ; копію свідоцтва про шлюб; копію свідоцтва про смерть [PERSON] ; копію свідоцтва про смерть [PERSON] ; копію свідоцтва про народження [PERSON] ; копію державного акту на право власності на земельну ділянку; копію довідки виконавчого комітету Березнегуватської селищної ради від 14.08.2024 року №171; копію довідки виконавчого комітету Березнегуватської селищної ради від 14.08.2024 року №172; копію постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 26.08.2024 року; копію спадкової справи №14/2022 після смерті [PERSON] ), суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог, які визнані відповідачами, і можливість задоволення позову. Судом встановлено, що [PERSON] був власником земельних ділянок загальною площею 7,74 га. в межах Новопавлівської сільської ради Баштанського району Миколаївської області. 09.08.2016 року [PERSON] [INFO] померла мати [PERSON] [PERSON] . Спадщину за заповітом після померлої [PERSON] прийняв співвідповідач [PERSON] . Позивачка є спадкоємцем після померлої [PERSON] за правом представлення, проте протягом встановленого законом шестимісячного строку не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Зазначені правовідносини врегульовані ст.ст. 1269 ч.1; 1270 ч.1; 1272 ч.3 ЦК України, із змісту яких слідує, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але не проживав на час відкриття спадщини із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Згідно з постановою Верховного Суду від 17.10.2018 року №681/203/17-ц вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. При цьому відповідачі визнали пред`явлений до них позов про визначення позивачу додаткового строку для прийняття ним спадщини після померлої [PERSON] і суд, з врахуванням принципу пропорційності, вважає можливим визначити позивачці додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню. Згідно з ч.4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. За такого, у зв`язку з визнанням відповідачами позову позов підлягає задоволенню. \~ \~ \~ \~Оскільки позов підлягає задоволенню у зв`язку з визнанням відповідачем позову до початку розгляду справи по суті, то відповідно до ч.1 ст. 142 ЦПК України, ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» позивачу має бути повернено з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Враховуючи викладене та

Outcome: approved