Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-30 00:00:00

Стислий виклад позиції сторін. Представник позивача [PERSON] адвокат Яременко І.О. подав до суду позовну заяву до [PERSON] , [PERSON] (відповідачі), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, територіальна громада села Туради в особі Жидачівської міської ради, в якій просить визначити [PERSON] додатковий строк тривалістю шість місяців для подання заяви про прийняття та оформлення спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . В обґрунтування своїх вимог щодо предмета спору покликається на те, що [INFO] померла бабуся позивача по батьковій лінії [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої, окрім іншого, входять земельні ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Вільховецької сільської ради Жидачівського району Львівської області. На випадок своєї смерті [PERSON] залишила заповіт, згідно якого своє майно залишила дочці [PERSON] , сину [PERSON] та онуку [PERSON] . Окрім позивача та відповідачів не було інших спадкоємців за заповітом чи осіб, які б претендували на обов`язкову частку у спадщині після смерті [PERSON] . Після смерті [PERSON] у зазначені строки позивач не звернувся до нотаріуса з метою оформлення права на відкриту спадщину через поважну причину. Із 2019 року і по даний час позивач постійно проживає та працює за кордоном, а саме у Великій Британії. Про наявність заповіту [PERSON] позивачу стало відомо лише у лютому 2024 року від його батька [PERSON] , який під час прибирання будинку покійної, оглянувши особисті речі та документи, знайшов заповіт від 06.01.2016, в якому зазначено, що [PERSON] на випадок своєї смерті заповіла [PERSON] земельні ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Вільховецької сільської ради. 05.03.2024, перебуваючи у Великій Британії, уповноважив свого батька [PERSON] діяти в його інтересах щодо питань прийняття та оформлення спадщини. 26.06.2024 [PERSON] звернувся в інтересах позивача до приватного нотаріуса Стрийського районного нотаріального округу з метою оформлення спадини, що відкрилася після смерті [PERSON] , однак нотаріус відмовив, оскільки спадкоємцем пропущений піврічний термін для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач на час відкриття спадщини не проживав із спадкодавцем, про наявність заповіту складеного на його користь дізнався поза межами строку, передбаченого ч. 1 ст. 1270 ЦК України і ці обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини. Спадщина після смерті [PERSON] ніким не прийнята, відповідно і спадкова справа не заводилася, про що свідчить витяг зі спадкового реєстру від 26.06.2024, наданий приватним нотаріусом Стрийського районного нотаріального округу Петрінець У.П., у зв`язку з чим у позивача не було об`єктивної можливості дізнатися про наявність заповіту через повідомлення від нотаріуса. Відповідачі правом на подання відзиву не скористався. Позивач та його представник у судове засідання не з`явилися, однак представник позивача подав до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності та підтримання заявлених вимог. Відповідачка [PERSON] у судове засідання повторно не з`явилася, хоч повідомлена про дату, час і місце його проведення належним чином, про причини неявки суд не повідомила, клопотання про розгляд справи за її відсутності не подала. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності та незаперечення проти ухвалення рішення на користь позивача. Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, однак подав до суду відзив, в якому просить справу розглядати за його відсутності на підставі наявних матеріалів. Заяви, клопотання, подані учасниками справи. Представником позивача подано заяву про долучення доказів (а.с.61), заяву про розгляд підготовчого засідання за його і позивача відсутності та призначення справи до судового розгляду (а.с.69), заяву про незаперечення проти відкладення розгляду справи у зв`язку з неявкою у судове засідання відповідача [PERSON] (а.с.79), заяву про розгляд справи за відсутності його та позивача і підтримання заявлених вимог (а.с.103). Відповідачем [PERSON] подано заяву про розгляд підготовчого засідання за його відсутності та ухвалення рішення в користь позивача (а.с.48), заяву про незаперечення проти відкладення розгляду справи у зв`язку з неявкою у судове засідання відповідача [PERSON] (а.с.80), заяву про розгляд справи за його відсутності та незаперечення проти ухвалення рішення на користь позивача (а.с.107). Процесуальні дії у справі. Ухвалою від 16.07.2024 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено справу до відкритого підготовчого засідання в порядку загального позовного провадження (а.с.23-24). Ухвалою підготовчого засідання від 18.10.2024 відкладено підготовче засідання (а.с.49). Ухвалою підготовчого засідання від 22.11.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.70-71). Ухвалою судового засідання від 14.01.2025 відкладено розгляд справи (а.с.81-82). Ухвалою судового засідання від 27.03.2025 постановлено проводити розгляд справи за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу (а.с.108). З урахуванням ухвалення цього рішення за відсутності учасників справи, датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення. Позиція суду. Суд, заслухавши аргументи представника позивача, показання свідка, зваживши на позицію інших учасників справи, з`ясувавши обставини, на які сторона позивача посилаються як на підставу позовних вимог, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам у цілому, доходить висновку, що позов підлягає задоволенню повністю виходячи з такого. Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Згідно із заповітом від 21.03.2007, складеного [PERSON] у м.Жидачів, зареєстрованого в реєстрі за №452, належний їй житловий будинок з господарськими спорудами, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] разом з присадибною земельною ділянкою, земельний пай в с.Туради Жидачівського району та грошові вклади в Державному Ощадному банку заповіла своїм дітям [PERSON] та [PERSON] в рівних частках кожному (а.с.62). За змістом заповіту, складеного 30.11.2010 у м.Жидачів, зареєстрованого в реєстрі за №1381, [PERSON] на випадок її смерті зробила таке розпорядження на своє майно: належний їй житловий будинок з господарськими спорудами та земельну ділянку для його обслуговування, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] та грошові вклади в Державному Ощадному банку України заповіла своїм дітям [PERSON] і [PERSON] в рівних частках кожному. Належний їй транспортний засіб типу «Волга» заповіла своїй дочці [PERSON] . Належний їй гробовець, що знаходиться на Личаківському цвинтарі у м. Львові, 2 поле, заповіла синові [PERSON] (а.с.34, 63). Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі №25483364 від 30.11.2010 встановлено, що заповіт від імені [PERSON] зареєстрований у Спадковому реєстрі 30.11.2010 за номером 50385131 (а.с.35). Відповідно до заповіту, складеного 06.01.2016 у м. Жидачів, зареєстрованого в реєстрі за №25, [PERSON] на випадок її смерті зробила таке розпорядження на своє майно: належний їй житловий будинок з господарськими спорудами та земельну ділянку для його обслуговування, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] та грошові вклади в Державному Ощадному банку України заповіла своїм дітям [PERSON] і [PERSON] в рівних частках кожному. Належний їй транспортний засіб типу «Волга» заповіла своїй дочці [PERSON] . Належний їй гробовець, що знаходиться на Личаківському цвинтарі у м.Львові, 2 поле, заповіла синові [PERSON] . Належний їй житловий будинок з господарськими спорудами та земельну ділянку для його обслуговування і ведення сільськогосподарського виробництва, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] та земельні ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, які знаходяться на території Вільхівецької сільської ради Жидачівського району Львівської області заповіла своєму онуку [PERSON] (а.с.15-16). Згідно з договором дарування земельної ділянки та житлового будинку від 06.12.2022 [PERSON] передала безоплатно у власність (подарувала) [PERSON] , а [PERSON] прийняв в дар земельну ділянку з розташованими на ній житловим будинком з приналежними господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] (а.с.64-65). За змістом договору дарування земельної ділянки та житлового будинку від 10.02.2023 [PERSON] передала безоплатно у власність (подарувала) [PERSON] , а [PERSON] прийняв в дар (у власність) земельну ділянку з розташованим на ній житловим будинком з приналежними господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] (а.с.66-68). [PERSON] померла [INFO] у с. Туради Стрийського району Львівської області, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 01.08.2023 серії [NUMBER] (а.с.14). Згідно з витягом зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №77467625 від 26.06.2024 від [PERSON] зареєстровано заповіти від 21.03.2007 та від 06.01.2016 (а.с.17-18) Відповідно до витягу зі Спадкового реєстру №77467622 від 26.06.2024 після смерті [PERSON] спадкова справа не заводилася, свідоцтва про право на спадщину не видавалися (а.с.19). Постановою приватного нотаріуса Стрийського районного нотаріального округу Львівської області від 26.06.2024 Ровецькому Володимиру Володимировичу, який діє від імені [PERSON] , відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] у зв`язку з тим, що ним пропущено піврічний термін з дня смерті спадкодавця, із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса вчасно не звернувся (а.с.20). Довідкою відділу №5 Управління надання адміністративних послуг Головного управління Держгеокадастру у Львівській області від 13.03.2025 встановлено, що згідно Книги записів (реєстрації) державних актів на право приватної власності на землю на території Вільховецької сільської ради Жидачівського району Львівської області на підставі розпорядження голови Жидачівської районної державної адміністрації від 09.12.2022 №672 на [PERSON] зареєстрований Державний акт на право приватної власності на землю серії ІІ-ЛВ 058660 від 09.12.2002, реєстраційний номер 660. Площа земельної ділянки 2,5266 га. Станом на теперішній час відомості про реєстрацію вищезгаданих земельних ділянок зареєстровані в Державному земельному кадастрі за [PERSON] : кадастровий номер 4621585900:01:000:0265. Площа земельної ділянки 1,2172 га. Дата державної реєстрації речового права на нерухоме майно 13.11.2017. Реєстраційний номер у Державному реєстрі прав 23408557. Кадастровий номер 4621585900:05:000:0359. Площа земельної ділянки 1,3094 га. Дата державної реєстрації речового права на нерухоме майно 13.11.2017. Реєстраційний номер у Державному реєстрі прав 23417600 (а.с.104). Свідок [PERSON] надав суду показання, за змістом яких він є батьком позивача. У кінці лютого 2024 року він знайшов заповіт на сина. Останній з 2019 року перебуває за кордоном у Великій Британії. Заповіт складений у 2016 році. На той час і до 2019 року син проживав у Львові. [PERSON] жила сама. Казала йому, що склала заповіт на нього і сестру в рівних частинах. Про внука нічого не говорила. Мати часто складала заповіти, про що йому не було відомо. Останній склала у 2016 році. Зміст спірних правовідносин. Спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з пропуском позивачем строку подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини та не проживання разом із спадкодавцем постійно на час відкриття спадщини. Норми права, які застосував суд. До спірних правовідносин, які виникли між сторонами, підлягають застосуванню норми Цивільного кодексу України (далі ЦК України). Так, нормами статті 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до приписів частини 1 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з положеннями частин 1 та 2 статті 1169 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Вимогами частини 1 статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до приписів частини 1 статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Згідно з положеннями частини 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Крім цього, суд зважає на роз`яснення, викладені у пункті 24 постанови Пленуму ВСУ від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування». Узагальнені обставини, встановлені судом. Судом встановлено на підставі безпосередньо досліджених та оцінених наявних у справі доказів, що [PERSON] , яка померла [INFO] , за життя зробила особисте розпорядження, склавши заповіт, яким заповіла частину належного їй майна внукові [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина на спадкове майно, однак [PERSON] у визначений законом строк не подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Мотивована оцінка наведених сторонами аргументів щодо наявності підстав для задоволення позову. Надавши оцінку аргументам сторони позивача, суд зауважує, що за загальним правилом право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою і для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, суд зазначає, що у разі пропуску спадкоємцем шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема, у разі необізнаність спадкоємців, які не є спадкоємцями першої черги, про наявність заповіту. Наведені позивачем причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, на переконання суду, є поважними. Так, суд звертає увагу на місце проживання спадкодавиці та місце проживання позивача, які є відмінними та заходяться на значній відстані один від одного, місце складання спадкодавицею заповіту та тривале перебування позивача за межами території України, зокрема і на час смерті спадкодавиці. За наведених обставин, аргументи сторони позивача щодо незнання внука про складення бабою на його ім`я заповіту є такими, що заслуговують на увагу, оскільки узгоджуються з дослідженими судом доказами та дозволяють виснувати, що існували об`єктивні обставини, які перешкоджали можливості позивачу довідатися про наявність заповіту до смерті спадкодавці та отримання ним інформації про наявність складеного на його ім`я заповіту саме після спливу визначеного законом строку для прийняття спадщини. Таким чином, наведені стороною позивача причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, у своїй сукупності, свідчать про наявність обставин, які об`єктивно унеможливлювали своєчасне виконання позивачем вимог закону щодо особистого подання заяви нотаріусу після відкриття спадщини. Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності, суд вважає, що позов слід задовольнити повністю. На підставі статей 1268, 1270, 1272 Цивільного кодексу України та

Outcome: approved