Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-24 00:00:00

Представник позивача адвокат Савюк К.О. звернулася до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яким вказала, що [INFO] померла матір позивача [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина за законом на належне їй майно, у тому числі і на право на земельну частку (пай) розміром 4,89 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки у натурі згідно сертифікату серії ВЛ № 0176038. Він є спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері і має право на спадкування належного за життя їй майна. Зазначає, що він не подав і не зареєстрував заяву про прийняття спадщини до державної нотаріальної контори у встановлений законом шестимісячний строк, тому, що не знав про наявність спадкового майна, так як з мамою він спілкувалися мало і стосунків не підтримував, і про те, що їй належало право на земельну частку (пай), він дізнався лише нещодавно. У зв`язку із вищевказаним [PERSON] пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини, тож просив суд визначити для нього додатковий строк, тривалістю в два місяці, для подання до нотаріальної заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Представник позивача [PERSON] надала суду заяву, якою просила проводити розгляд справи без її участі, заявлені вимоги підтримала та просила позов задоволити. Відповідач [PERSON] до суду не з`явився, надав заяву, якою розгляд справи просила проводити за його відсутності та не заперечував проти задоволення позову. Під час розгляду справи судом вирішено процесуальні питання: 12 березня 2025 року у вказаній справі відкрито провадження та призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження. У відповідності до вимог ч.2 ст.247\~ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом за відсутності учасників справи, які беруть участь у справі, не здійснюється. Перевіривши матеріали справи, з урахуванням безумовного визнання позову, суд, з рахуванням вимог ст. 200 ЦПК України, вважає, що позов підлягає до задоволення повністю і рішення у справі можливо ухвалити на стадії підготовчого розгляду справи. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини: Зі свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 02 липня 2005 року виконавчим комітетом Галинівської сільської ради Володимир-Волинського району Волинської області, вбачається, що [PERSON] померла [INFO] . Статтею 1217 ЦК України встановлено, що спадкування здійснюється за заповітом або законом. Згідно вимог\~ст.\~1223\~ЦК України,\~право на\~спадкування мають\~особи,\~визначені у\~заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265\~цього Кодексу. Як вбачається з копії Сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ВЛ № 0176038 від 10 квітня 1997 року, [PERSON] належало право на земельну частку (пай) розміром 4,89 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки у натурі у землі, яка перебуває у колективній власності СС «Турія». Отже, позивач має право на спадкування майна, яке залишилося після смерті його матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Згідно свідоцтва про народження позивача [PERSON] , [INFO] , його батьками були [PERSON] та [PERSON] . З довідки Галинівського старостинського округу Оваднівської сільської ради Володимир-Волинського району № 612 від 10.12.2018 року вбачається, що [PERSON] постійно проживала та була зареєстрована на [ADDRESS] . Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з права на земельну частку (пай). Заповіт від її імені не посвідчувався. Спадкоємцями першої черги є її діти [PERSON] та [PERSON] . Згідно ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до\~положеньст. 1220,\~1222,\~1270 ЦК України, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Отже, перебіг шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] розпочався в день відкриття спадщини [INFO] та закінчився відповідно 01 січня 2006 року. У визначений законом строк позивач не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , мотивуючи це тим, що йому не було відомо, що його матері належало право на земельну частку (пай). Про це він дізнався нещодавно. Саме з цієї причини він не зміг своєчасно звернутися до нотаріальної контори з відповідною заявою. Вирішуючи питання щодо визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після померлого батька, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому виходить з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Виходячи з правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Відповідно до ч. 1, 3\~ ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Підсумовуючи вищевикладене, дослідивши матеріали справи, зважаючи на те, що на час відкриття спадщини та протягом строку, встановленого для її прийняття, [PERSON] не міг у встановлений законодавством строк звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, оскільки йому не було відомо, що покійній матері належало право на земельну частку (пай), суд дійшов висновку, що причини пропуску позивачем строку на прийняття спадщини є поважними. З огляду на те, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, останній не може захистити своє право, а відповідач проти позову не заперечує, тож суд дійшов висновку про необхідність визначення [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері. На підставі викладеного,

Outcome: approved