Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-19 00:00:00

Позивач [PERSON] \~звернувся до суду із вказаним позовом, в обґрунтування якого вказав, що вони з відповідачкою\~ [PERSON] \~з 20.09.2014 перебувають у зареєстрованому шлюбі. У шлюбі у них народилась\~ [PERSON] , батьками якої записані [PERSON] та [PERSON] . Зазначає, що на його думку та зі слів відповідачки остання мала відносини з іншим чоловіком. Позивач має сумніви щодо свого батьківства відносно [PERSON] згоди на внесення запису про народження дитини він не надавав, інформацію про батька було внесено без його відома. З огляду на викладене, позивач просить виключити відомості про батька [PERSON] з актового запису про народження дитини [PERSON] , актовий запис №51 від 18.04.2024, складений Полтавським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Полтавському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції та зобов`язати Полтавський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Полтавському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції виключити відомості про батька [PERSON] з актового запису про народження дитини [PERSON] , актовий запис №51 від 18.04.2024, складений Полтавським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Полтавському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. \~ \~ \~ \~Ухвалою Ленінського районного суду м. Полтави від 08.08.2024 заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. \~ \~ \~ \~Ухвалою Ленінського районного суду м. Полтави від 22.10.2024 у справі призначено судову молекулярно-генетичну експертизу та зупинено провадження у справі. \~ \~ \~ \~23.12.2024 від Полтавського НДЕКЦ МВС України отримано повідомлення про неможливість проведення експертизи через неявку [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Ухвалою Ленінського районного суду м. Полтави від 13.01.2025 провадження у справі поновлено. \~ \~ \~ \~Ухвалою Ленінського районного суду м. Полтави від 17.02.2025 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду. Позивач у судовому засіданні позов підтримав посилаючись на обставини викладені у позовній заяві, просив позов задовольнити. Відповідачка, у судовому засіданні позовні вимоги визнала, не заперечувала проти задоволення позову. Представник Полтавського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Полтавському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі. Представник служби у справах дітей Виконавчого комітету Подільської районної у м. Полтаві ради у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі. При розгляді справи поклався на розсуд суду. Суд, заслухавши пояснення сторін, розглянувши справу в межах заявлених вимог, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, зазначає таке. Судом встановлено, що [PERSON] та\~ [PERSON] \~з 20.09.2014 перебувають у зареєстрованому шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] (а.с. 11). [INFO] народилась [PERSON] , батьками якої записані [PERSON] та [PERSON] , актовий запис №51, що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] (а.с. 12). Відповідно до повідомлення Полтавського НДЕКЦ МВС України про неможливість проведення експертизи №СЕ-19/117-24/18545-БД від 23.12.2024, провести призначену ухвалою Ленінського районного суду м. Полтави судову молекулярно-генетичну експертизу не виявилось можливим через неявку [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] (а.с. 60). Згідно Аналізу ДНК на батьківство №47180-54698 ,виданого Медичним генетичним центром «МАМА-ПАПА» від 10.03.2025, біологічне батьківство [PERSON] відносно [PERSON] , виключається. Результат не може використовуватись в суді або для юридичних цілей як доказ про наявність або відсутність родинного зв`язку, оскільки відбір біологічного матеріалу виконувався без ідентифікації учасників. Відповідно до положень ч. 1 ст.4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому\~ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно приписів\~ст.136 СК України\~особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей\~122,124,126і127\~цього\~Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до частини першої\~статті 123 цього Кодексу. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується. Як роз`яснено у пунктах 11, 12Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (стаття 136 СК України), шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї, як батька, з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (стаття 138 СК України), звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в справах про оспорювання батьківства є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. Висновок генетичної експертизи має важливе значення в процесі дослідження факту батьківства. Однак його необхідно оцінювати з урахуванням положень ч.ч. 2,3\~ст. 89 Цивільного процесуального кодексу України\~(далі у тексті\~ЦПК України), згідно з якими жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Відповідно до ч. 1\~ст. 109 ЦПК України\~у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. Зазначена норма процесуального права є імперативною щодо правових наслідків ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів або від іншої участі в експертизі. Законодавець встановив спеціальну процесуальну санкцію для осіб, які ухиляються від участі в експертизі. Важливим у такому випадку є встановлення ухилення осіб як умисних дій, внаслідок чого неможливо провести експертизу для з`ясування відповіді на питання, яке для них має значення, наслідком чого може бути визнання судом факту, для з`ясування якого була призначена експертиза, або відмова у його визнанні. Вказаний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 19 жовтня 2022 року у справі № 686/3582/16-ц (провадження № 61-6484св22) та інших. Судом було призначено у даній справі судову молекулярно-генетичну експертизу, однак сторони у справі не з`явились до експертного центру для відібрання зразків, внаслідок чого зазначена експертиза проведена не була. Суд вважає, що сторони ухилилися від проведення експертизи, що є підставою для не визнання у порядку\~ст. 109\~ЦПК України\~факту, для з`ясування якого призначалася експертиза\~спростування батьківства позивача. Натомість відповідач подала до суду аналіз ДНК на батьківство №47180-54698 Медичного генетичного центру «МАМА-ПАПА» від 10.03.2025, однак суд звертає увагу на наступне. Відібрання зразків для проведення судової експертизи у справах про спірне батьківство здійснюється виключно працівником центру - судовим експертом, якому доручено проведення експертизи. Відбір проводиться за умови одночасної явки ймовірного батька, матері та дитини із пред`явленням оригіналів документів, що посвідчують особу, а також здійснюється із суворим дотриманням порядку, чітко визначеного нормативними документами, що забезпечує достовірність отримуваних результатів досліджень та їх доказову надійність у суді. Згідно наданого аналізу біологічне батьківство [PERSON] відносно [PERSON] , виключається. При цьому у зазначеному документі\~вказано: «Результат не може використовуватись в суді або для юридичних цілей як доказ про наявність або відсутність родинного зв`язку, оскільки відбір біологічного матеріалу виконувався без ідентифікації учасників» Тож, такий висновок медико-генетичного центру не є висновком експерта у розумінні статей\~102,\~106 ЦПК України. А тому, суд критично оцінює аналіз ДНК на батьківство №47180-54698 Медичного генетичного центру «МАМА-ПАПА» від 10.03.2025, та не бере його до уваги з тих підстав ,що в цьому ДНК-тесті сам Медичний генетичний центр «МАМА-ПАПА» вказує про неможливість використання зазначеного аналізу судом, як доказу про відсутність кровного споріднення. В усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Держави-учасниці зобов`язуються забезпечити дитині такий захисті піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів (частини перша та друга статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої\~постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року № 789-XII). Таким чином, при вирішенні спорів щодо оспорювання батьківства суди повинні керуватися найкращими інтересами дитини, забезпечуючи баланс між інтересами дитини та сторін у справі. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (статті 12 ЦПК України). Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частина друга\~статті 77 ЦПК України). Предмет доказування у справі про оспорювання батьківства визначається нормами матеріального права, а саме\~статтею 136 СК України. Предметом доказування у спорі про оспорювання батьківства особою, яка записана батьком дитини (позивачем), є доведення відсутності кровного споріднення з дитиною, а також необізнаність позивача в момент реєстрації, що він не є біологічним батьком дитини. Згідно зі\~статтею 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Отже, позивач (особа, яка оспорює батьківство) мав надати докази, що він не є батьком дитини, а також докази, що в момент реєстрації себе батьком дитини він не знав, що не є її батьком, а відповідач має довести ті обставини, на які вона посилається при визнанні позову. Відтак. суд висновує, що належних, допустимих, достовірних доказів відсутності кровного споріднення між позивачем та дитиною не надано, а тому суд не приймає визнання позову відповідачкою, а позовні вимоги [PERSON] про виключення запису про батька з актового запису про народження дитини вважає необгрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню у зв`язку з недоведеністю. Згідно п.6 ч.1\~ст. 264 ЦПК України\~ухвалюючи рішення суд, зокрема, вирішує як розподілити між сторонами судові витрати. Згідно ч.1\~ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Враховуючи відмову позивачу у задоволенні позову, тож судові витрати залишаються на позивачеві.

Outcome: dismissed