Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-24 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач звернувся в Могилів-Подільський міськрайонний суд з позовом до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Яришівська сільська рада Могилів-Подільського району Вінницької області про визнання незаконним та скасування рішення щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі, мотивуючи тим, що він являється власником домоволодіння, яке знаходиться за адресою: будинок [ADDRESS] . Даний будинок з надвірними будівлями та спорудами, разом з закріпленою за ним земельною ділянкою площею 0,17 га, в тому числі 0,01 га під будинком, яка була сформована відповідними межами та на якій були розміщені допоміжні будівлі та споруди він успадкував за заповітом після смерті його матері. \~ \~ \~ \~На суміжній земельній ділянці за адресою: [ADDRESS] , проживає рідний брат позивача - [PERSON] , з яким приблизно протягом п`яти років позивач має постійні чвари, щодо володіння та користування земельними ділянками, які розташовані одна біля одної. \~ \~ \~ \~За домоволодінням [ADDRESS] закріплено земельну ділянку площею 0,09 га, в тому числі 0,01 га під будинком, яка сформована відповідними межами. До двору [PERSON] було відкріплено за рахунок земельної ділянки позивача ще 0,16 га, що в цілому склало 0,32 га під домоволодінням відповідача. \~ \~ \~ \~Позивач спадщину після смерті матері оформив в серпні 2017 року, а також перед отриманням свідоцтва про право на спадщину за заповітом на належний йому будинок замовив та виготовив в КП «Могилів-Подільське МБТІ» технічний паспорт на домоволодіння, в якому зазначені всі допоміжні будівлі та споруди, які до нього відносились, зокрема до складу домоволодіння входить також літня кухня літ. «Б» та вбиральня літ. «Г». \~ \~ \~ \~Однак користуючись відсутністю позивача, відповідач самовільно встановив паркан, який починався з ближнього кута літньої кухні позивача та створив ситуацію, коли літня кухня та вбиральня опинилися на земельній ділянці відповідача, тим самим створивши прямий паркан із застосуванням в ньому елемента стіни його літньої кухні. Це позбавляє позивача доступу до його приміщень, користування ними та їх обслуговування. \~ \~ \~ \~На підставі вказаного вище у позивача та відповідача виник земельний спір в частині встановлення межі та межових знаків між їхніми присадибними ділянками, що також було предметом розгляду на земельній комісії Яришівської сільської ради 18 квітня 2018 року. Дана комісія вирішила, що межа має проходити по існуючій металевій огорожі, яка встановлена між будинками. Інша частина межі, яка розділяє ріллю (город) проходить по існуючій металевій трубі (яка знаходиться по існуючій межі на відстані 5 м. від кута літньої кухні) і дерев`яним кілком, який знаходиться навпроти металевої труби. \~ \~ \~ \~З урахуванням встановлених меж площа присадибної ділянки [PERSON] за адресою: [ADDRESS] орієнтовно складає 0,0450 га; площа присадибної ділянки [PERSON] за адресою: [ADDRESS] орієнтовно складає 0,0350 га. \~ \~ \~ \~Однак, даний акт був незрозумілий, внаслідок чого на частині земельної ділянки, яку залишили в користуванні [PERSON] , залишилася власність позивача, а саме літня кухня літ. «Б» та вбиральня літ. «Г», що призвело до того, що позивач повністю позбавлений можливості ними користуватися. \~ \~ \~ \~Відповідно до довідки архівного відділу Могилів-Подільської РДА № 44/05-2 від 02.07.2018, де зазначено, що в протоколах виконкому Яришівської сільської ради за 1993 рік відсутні питання стосовно перерозподілу площ земельних ділянок під домоволодіннями позивача та відповідача. \~ \~ \~ \~Земельна ділянка за адресою: [ADDRESS] , була приватизована [PERSON] в тих межах, що залишилися спірними відповідно до рішення 33 сесії Яришівської сільської ради 7 скликання № 447 від 28.05.2020 року, яким було затверджено технічну документацію із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель та споруд в [ADDRESS] , та присвоєно кадастровий номер 0522688200:03:002:0170. Таким чином позивач вважає, що були порушені його права та інтереси стосовно володіння та користування його законом визначеним майном та правами, які перейшли у спадок від померлої матері позивача. \~ \~ \~ \~А тому позивач просить суд визнати недійсним та скасувати рішення 33 сесії Яришівської сільської ради 7 скликання № 447 від 28.05.2020 року «Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості)» гр. [PERSON] . Скасувати державну реєстрацію речового права на нерухоме майно про реєстрацію права власності на земельну ділянку за кадастровим номером 0522688200:03:002:0170, зареєстровану за гр. [PERSON] на підставі рішення 33 сесії Яришівської сільської ради 7 скликання № 447 від 28.05.2020 року. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 03.11.2023 відкрито загальне позовне провадження. \~ \~ \~ \~Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 16.01.2024 закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті. \~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] та його представник адвокат Грабар С.А. в судове засідання не з`явилися. Представник позивача подав до суду заяву, де зазначив, що просить справу розглядати у їх відсутність, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити, не заперечує проти винесення судом заочного рішення. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Оскільки від нього не надійшла заява про розгляд справи у його відсутність чи відкладення розгляду справи та не повідомлено суд про причини неявки, а позивач не заперечує щодо заочного розгляду справи, це дає підстави суду відповідно до ст. 280 ЦПК України, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі матеріалів про права та взаємовідносини сторін. \~ \~ \~ \~Представник третьої особи, яка не\~заявляє самостійних вимог щодо предмета спору\~на стороні відповідача Яришівської сільської\~ради Могилів-Подільського\~району Вінницької області в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, де просив справу розглянути в його відсутність. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи та матеріали інвентарних справ на будинки, суд приходить до висновку, що в задоволенні позову слід відмовити з наступних підстав: \~ \~ \~ \~згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , [PERSON] помер [INFO] (а.с.24). \~ \~ \~ \~Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , [PERSON] померла [INFO] (а.с.25). Відповідно до заповіту від 27.07.1989 року, посвідченого секретарем виконкому Яришівської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області, зареєстрованого в реєстрі за №58, спадкоємцем майна [PERSON] , яка померла [INFO] , є її син [PERSON] (а.с. 18). \~ \~ \~ \~Згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 30.08.2017 року, посвідченого державним нотаріусом Могилів-Подільської державної нотаріальної контори, зареєстрованого за №1-577, [PERSON] належить житловий будинкок з надвірними будівлями та спорудами по [ADDRESS] (а.с.11). \~ \~ \~ \~Згідно витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності індексний номер 95864450, [PERSON] належить житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами по [ADDRESS] , на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом (а.с.12). \~ \~ \~ \~На замовлення позивача виготовлено технічний паспорт на житловий будинок [ADDRESS] (а.с. 13-20). \~ \~ \~ \~Згідно довідки архівного відділу Могилів-Подільської районної державної адміністрації про надання земельної ділянки вих. № 44/05-2 від 02.07.2018, вбачається, що в протоколах засідань сесії Яришівської сільської ради за 1993 рік та в протоколах засідань виконавчого комітету Яришівської сільської ради за 1993 рік рішень про передачу земельних ділянок від погосподарського номера по [ADDRESS] до погосподарського номера по [ADDRESS] немає. Фонд 39, справи № 423,424 (а.с. 22). \~ \~ \~ \~Відповідно до Акту від 18.04.2018 року про вирішення земельного спору щодо встановлення межі між земельними ділянками гр. [PERSON] в [ADDRESS] , та [PERSON] , якому належить житловий будинок в [ADDRESS] , вбачається, що з урахуванням встановлених меж площа присадибної ділянки [PERSON] ( [ADDRESS] ) складає орієнтовно 0,0450 га, площа присадибної ділянки [PERSON] ( [ADDRESS] ) складає - 0,0350 га (а.с. 21). \~ \~ \~ \~Відповідно до копії рішення 33 сесії 7 скликання Яришівської сільської ради № 447 від 28.05.2020 року, було затверджено технічну документацію із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки кадастровий номер 0522688200:03:002:0170 в натурі (на місцевості) для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель та споруд в [ADDRESS] (а.с. 23). \~ \~ \~ \~Також до матеріалів справи додано копії аркушів по господарських книг на домоволодіння [ADDRESS] та [ADDRESS] за 1983-1995 роки (а.с. 53-67). \~ \~ \~ \~Відповідно до частини першої\~статті 4 Цивільного процесуального кодексу України\~(далі\~ЦПК України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. \~ \~ \~ \~Звертаючись до суду із даним позовом, позивач посилався на те, що при приватизації відповідачем [PERSON] земельної ділянки, що розташована за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер 0522688200:03:002:0170, він не погоджував межі приватизованої земельної ділянки. Стаття 15 Цивільного кодексу України\~(далі\~ЦК України) передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Отже, стаття 15 ЦК України\~визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи. Таким чином, порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи до суду за захистом цього права із застосуванням відповідного способу захисту. Статтею 16 ЦК України\~встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Вказаною нормою матеріального права визначено способи захисту прав та інтересів, і цей перелік не є вичерпним. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення. Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення/захисту в обраний спосіб. З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення (можливого порушення), невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Відтак суд повинен установити, чи були порушені (чи існує можливість порушення), не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого - вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Згідно з вимогами до форми та змісту позовної заяви вона повинна, зокрема, містити ім`я (найменування) відповідача, а також зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; (пункти 1 і 4\~частини другої статті 175 ЦПК України). Позивачем і відповідачем можуть бути, зокрема, фізичні і юридичні особи, а також держава (частина друга статті 48\~ЦПК України). Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц). Суд за клопотанням позивача, не припиняючи розгляду справи, замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов пред`явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача (частина перша статті 33\~ЦПК України у\~редакції, чинній на час відкриття провадження у справі та її розгляду). Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача (частина перша,\~друга та третя статті 51 ЦПК України). \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 152\~ЗК\~України держава забезпечує громадянам та юридичним особам рівні умови захисту прав власності на землю. Власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом: а) визнання прав; б) відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; в) визнання угоди недійсною; г) визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування; ґ) відшкодування заподіяних збитків; д) застосування інших, передбачених\~законом, способів. \~ \~ \~ \~Суд визнає незаконним та скасовує правовий акт індивідуальної дії, виданий органом державної влади або органом місцевого самоврядування, якщо він суперечить актам цивільного законодавства і порушує цивільні права або інтереси (частина статті 21 ЦК України). \~ \~ \~ \~У разі видання органом виконавчої влади або органом місцевого самоврядування акта, яким порушуються права особи щодо володіння, користування чи розпорядження належною їй земельною ділянкою, такий акт визнається недійсним (частина перша статті 155 ЗК України). \~ \~ \~ \~Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що правом на звернення до суду за захистом наділена особа у разі порушення, невизнання або оспорювання її прав, свобод та інтересів, а тому суд повинен установити, чи були порушені або невизнані права, свободи чи інтереси особи, яка звернулася до суду за їх захистом, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або про відмову у їх задоволенні. \~ \~ \~ \~Відповідно до частин другої, п`ятої статті 158\~ЗК\~України виключно судом вирішуються земельні спори з приводу володіння, користування і розпорядження земельними ділянками, що перебувають у власності громадян і юридичних осіб, а також спори щодо розмежування територій сіл, селищ, міст, районів та областей. У разі незгоди власників землі або землекористувачів з рішенням органів місцевого самоврядування, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, спір вирішується судом. В даному випадку з матеріалів справи вбачається, що\~ [PERSON] \~звернувся до суду з позовом до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Яришівська сільська рада Могилів-Подільського району Вінницької області. Зокрема позивач\~просить визнати недійсним та скасувати рішення 33 сесії Яришівської сільської ради 7 скликання № 447 від 28.05.2020 року «Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості)» гр. [PERSON] . Скасувати державну реєстрацію речового права на нерухоме майно про реєстрацію права власності на земельну ділянку за кадастровим номером 0522688200:03:002:0170, зареєстровану за гр. [PERSON] на підставі рішення 33 сесії Яришівської сільської ради 7 скликання № 447 від 28.05.2020 року. Разом з\~тим,\~судом встановлено,\~що рішенням\~Яришівської сільської\~ради Могилів-Подільського\~району Вінницької\~області 33\~сесії 7\~скликання від\~28\~травня 2020\~року №\~447 [PERSON] затверджено технічну документацію із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) за адресою: [ADDRESS] . При цьому\~Яришівська сільська\~рада Могилів-Подільського\~району Вінницької області є третьою особою у справі. За такого формулювання позовних вимог, питання про права та обов`язки яких вирішується судом у даній справі є насамперед сторони оспорюваних правочинів - Яришівська сільська рада Могилів-Подільського району Вінницької області та [PERSON] . Натомість Яришівська сільська рада Могилів-Подільського району Вінницької області до участі у даній справі залучена в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, а позивач заяв чи клопотань про залучення Яришівської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області в якості співвідповідача не заявляв, що є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову. Процесуальний статус відповідача та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмета спору відрізняється за обсягом прав та обов`язків. Висновки суду по суті вирішення спору про обґрунтованість або необґрунтованість позовних вимог мають бути зроблені за належного суб`єктного складу її учасників. Верховний Суд\~у постанові\~від 28\~жовтня 2020\~року в\~справі №\~761/23904/19\~вказав,\~що визначення\~позивачем у\~позові складу\~сторін у\~справі (позивача\~та відповідача)\~має відповідати\~реальному складу\~учасників спору\~у спірних\~правовідносинах та\~має на\~меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад. Позивач у цій справі клопотань про заміну первісного відповідача належним відповідачем чи про залучення до участі у справі іншої особи як співвідповідача під час підготовчого судового засідання не заявляв. Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному\~ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача (пункт 40 постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц). Оскільки в даному випадку позов заявлений не до належних відповідачів та відсутні визначені процесуальним законом підстави для залучення співвідповідача у справі, суд відмовляє у позові.

Outcome: dismissed