Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-19 00:00:00

Позивач АТ «Перший Український Міжнародний Банк» звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. В обгрунтування позову позивач зазначив, що 27.06.2019 року між АТ «ПУМБ» та [PERSON] на підставі кредитного договору №2001343882201 видано кредит в сумі 45470,71 грн. 09.02.2022 року між АТ «ПУМБ» та [PERSON] на підставі кредитного договору №1002089947301 видано кредит в сумі 40000,00 грн. Відповідач не виконує свої кредитні зобов`язання належним чином довготривалий строк і його заборгованість перед позивачем станом на 01.07.2024 р. складає: 1) по кредитному договору від 27.06.2019 р. № 2001343882201 84433,44 грн., з яких: 45470,71 грн. заборгованість за кредитом; 38962,73 грн. заборгованість процентами; 0,00 грн. заборгованість за комісією; 2) по кредитному договору від 09.02.2022 р. № 1002089947301 55955,55 грн., з яких: 38732,18 грн. заборгованість за кредитом; 7,69 грн. заборгованість процентами; 17215,68 грн. заборгованість за комісією. Тобто загальна сума заборгованості по вищевказаним кредитним договорам станом на 01.07.2024 р. склала 140388,99 грн. Позивач направив письмові вимоги (повідомлення) відповідачу на адресу місця проживання, яку він зазначив у анкеті на отримання кредиту, однак у наданий строк заборгованість відповідачем погашена не була. Цивільним кодексом України визначено, що позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Окрім того, 11.03.2020 р. постановою Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 11 березня 2020 року N 211 впроваджено дію карантину на території України. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 Цивільного Кодексу України були продовжені на строк дії такого карантину(п.12 Прикінцевих та перехідних положень ЦКУ). 24.02.2022р. Законом України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено режим воєнного стану. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257 - 259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії ( п.19 Прикінцевих та перехідних положень ЦКУ). У цей же строк позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 УК України, а також від сплати неустойки (штрафи, пені) нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, які підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). 1 липня 2023р. завершено дію карантину (Постанова КМУ №651 від 27.06.2023). Однак строки стягнення заборгованості по кредитах, які настали в період з 11.03.2020 р. продовжуються до закінчення дії воєнного стану в Україні та тридцятиденний строк після його припинення або скасування. Оскільки кредитний договір від 27.06.2019 р. № 2001343882201 укладено між сторонами процесу 27.06.2019 р., а платежі відповідач здійснював до 05.10.2022 р., що відображено в розрахунку заборгованості та виписках по рахунку, відповідно строки позовної давності в даному випадку повністю дотримано. Просить стягнути з [PERSON] на користь АТ «ПУМБ» заборгованість в розмірі 140388,99 грн., а також суму сплаченого судового збору в розмірі 2422,40 грн. Представник позивача Киричук Г.М., в позові позовні вимоги підтримала, просила розглянути справу у її відсутності, не заперечує проти винесення заочного рішення. Відповідач [PERSON] повідомлялася про розгляд справи у спрощеному провадженні, а також про необхідність у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, надати відзив на позовну заяву із зазначенням заперечень та доказів, що підтверджують її відзив. У відповідності до ч. 1\~ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідач [PERSON] своєчасно і належним чином повідомлена про час і місце судового розгляду справи у спрощеному порядку, не використала наданого законом права на подачу відзиву на позовну заяву, тому суд, враховуючи згоду представника позивача, відповідно до положень частини першої\~статті 280 ЦПК України, вважає можливим провести заочний розгляд справи, вирішити справу за наявними в матеріалах доказами та ухвалити заочне рішення. Дослідивши письмові докази по справі, суд приходить до наступного. Статтею 263 ЦПК України\~передбачено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні. Згідно із вимогами\~статей 76-79 ЦПК України\~доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом встановлено, що укладення договорів кредитування між АТ «ПУМБ» та [PERSON] підтверджується копією заяви відповідача №2001343882201 від 27.06.2019 року про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб. Відповідно до вказаної заяви, клієнт, підписанням цієї заяви беззастережно підтверджує, що приймає публічну пропозицію АТ «ПУМБ» на укладення Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (а. с. 9). Згідно умов вказаного договору відповідачу відкривається поточний рахунок у гривнях та надається кредитна картка, а також встановлюється початковий кредитний ліміт в сумі 4000,00 грн., а реальна річна процента ставка складає 47,88% річних. З матеріалів справи вбачається, що відповідачем 27.06.2019 року також було підписано паспорт споживчого кредиту (а. с. 9 зворот). Факт встановлення відповідачу 27.06.2019 року кредитного ліміту в сумі 4000 грн., який був збільшений 16.03.2022 року до 45470,71 грн. підтверджується наданою представниками АТ «ПУМБ» довідкою про збільшення кредитного ліміту за договором від №2001343882201 від 27.06.2019 року (а. с. 36 зворот). Згідно розрахунку заборгованість за договором №2001343882201 від 27.06.2019 р. станом на 01.07.2024 р. складає 84433,44 грн., яка складається з заборгованості за сумою кредиту в розмірі 45470,71 грн., заборгованості за відсотками в розмірі 38962,73 грн., заборгованості за комісією в розмірі 0,00 грн. (а.с.39-41). 09.02.2022 року між АТ «ПУМБ» та [PERSON] на підставі кредитного договору №1002089947301 видано кредит в сумі 40000,00 грн. Згідно платіжної інструкції №TR.55851798.80048.8810 від 09.02.2022 р. [PERSON] надано кредитні кошти за договором №1002089947301 від 09.02.2022 р. в сумі 40000,00 грн. (а.с.37). Згідно розрахунку заборгованість за договором №1002089947301 від 09.02.2022 р. станом на 01.07.2024 р. складає 55955,55 грн., яка складається з заборгованості по сумі кредиту в розмірі 38732,18 грн., заборгованості по процентам в розмірі 7,69 грн., заборгованості по комісії в розмірі 17215,68 грн. (а.с.37 зворот -38). Як вбачається з виписки по рахунку [PERSON] , відповідачка користувалася кредитними коштами, наданими банком, частково сплачувала заборгованість за кредитом. Відповідно до п. 2.1.1 Розділу І Частини 2 Публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ» договір визначає умови та порядок здійснення банком комплексного банківського обслуговування клієнта, регулює відносини сторін при наданні клієнту послуг банку з відкриття та обслуговування карткових рахунків, випуску карток, надання споживчого кредиту, овердрафту, кредитної лінії, використання системи інтернет-банкінг, сервісу «SMS-банкінг», послуги залучення коштів у вклад, надання у користування індивідуального банківського сейфу і персонального обслуговування. Згідно з п. 2.2.1., п. 2.2.2. Частини 2 Розділу І Публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ» договір вважається укладеним, а умови публічної пропозиції акцептованими клієнтом з моменту оформлення заяви на приєднання до договору за умови подання клієнтом документів і відомостей, необхідних для з`ясування його особи, суті діяльності та фінансового стану, перелік яких визначається відповідно до вимог чинного законодавства України, якщо інший порядок не встановлений будь-якими іншими умовами договору. Дата набрання чинності договору визначається заявою на приєднання до договору, якщо інше не передбачено умовами договору та/або заявою на приєднання до договору. Пунктом 2.2.5. Частини 2 Розділу І Публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ» визначено, що підписанням заяви на приєднання до договору, клієнт беззастережно підтверджує, що на момент укладення договору клієнт ознайомився з повним текстом договору (в тому числі тарифами), повністю зрозумів його зміст та погоджується зі всіма умовами договору. Відповідно до п. 2.4.1 Частини 2 Розділу І Публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ» договір діє протягом невизначеного строку і може бути розірваний за ініціативою банку або за ініціативою клієнта у випадках закриття всіх карткових рахунків та інших рахунків, відкритих за цим договором, та/ або відмови від усіх послуг банку. Умовами Публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ» на укладення договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб також передбачено право банку змінювати клієнту кредитний ліміт. Згідно з п. 4.3.6.4. Частини 4 Розділу ІІ Публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ» на укладення договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб встановлено, що банк має право змінити (зменшити, збільшити) розмір наданого кредитного ліміту або закрити кредитний ліміт взагалі за умови інформування клієнта шляхом направлення SMS-повідомлення на номер мобільного телефону. В SMS-повідомленні про зміну розміру кредитного ліміту банк повідомляє клієнту новий розмір кредитного ліміту. У разі незгоди клієнта із зміненим розміром кредитного ліміту, за винятком випадку, передбаченого п. 4.2.19. Розділу ІІ цього договору клієнт протягом 30 (тридцяти) календарних днів повинен звернутися до банку та особисто подати відповідну письмову заяву. У випадку, якщо клієнт протягом вказаного строку не заявив про свою незгоду зі зміною розміру кредитного ліміту та/або здійснив першу платіжну операцію після отримання вказаного SMS-повідомлення банку згода клієнта зі зміною умов договору вважається підтвердженою. В матеріалах справи також наявні письмові вимоги (повідомлення) за вих. KHO-44.2.2/382 від 02.07.2024 року, яких зазначено про необхідність погашення заборгованості станом на 01.07.2024 року за кредитним договором №2001343882201 від 27.06.2019 року у розмірі 84433,44 грн. та за кредитним договором №1002089947301 від 09.02.2022 року у розмірі 55955,55 грн., а всього 140388,99 грн. протягом тридцяти днів з моменту отримання цього листа, та попереджено, що у разі невиконання зазначеної вище вимоги, банк застосовує заходи примусового стягнення кредитної заборгованості, яку було направлено на адресу відповідача зазначену в анкеті на отримання кредиту (а. с. 33, 34). Відповідно до\~ст. 207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Частини 1, 3 та 5\~ст. 203 ЦК України\~визначають, що зміст правочину не може суперечити цьому кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Згідно із ст. ст.\~525,\~526,\~530 ЦК України\~зобов`язання повинні виконуватися належним чином, відповідно до умов договору та у встановлені договором строки. Одностороння відмова від зобов`язань або одностороння зміна умов договору не допускається. Відповідно до\~ст. 612 ЦК України\~боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором. Статтею 1054 ЦК України\~передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно із ч. 2\~ст. 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилась, та сплати процентів. Статтею 81 ЦПК України\~встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до положень ст. ст.\~12,\~13,\~81 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, а кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Крім того, принцип змагальності сторін визначений законом і він передбачає, що кожна сторона повинна довести перед судом обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У кожної із сторін не має процесуальних переваг в доведенні своїх вимог і заперечень. Отже, існування заборгованості у відповідача за кредитними договорами №2001343882201 від 27.06.2019 року у розмірі 84433,44 грн. та за кредитним договором №1002089947301 від 09.02.2022 року у розмірі 55955,55 грн., а всього 140388,99 грн., підтверджується наявними в матеріалах справи доказами. Відповідач, всупереч положенням\~ст. 81 ЦПК України, не надав суду жодних доказів чи власного розрахунку заборгованості, які б спростовували факт існування вказаної заборгованості чи її розмір. Враховуючи те, що судом встановлено факти укладення між АТ «ПУМБ» і відповідачем [PERSON] вищевказаних кредитних договорів та отримання відповідачем коштів за їх умовами, а також беручи до уваги факт непогашення відповідачем заборгованості за вказаними у справі договорами у повному обсязі, суд вважає, що відповідач порушив умови кредитних договорів №2001343882201 від 27.06.2019 року, №1002089947301 від 09.02.2022 року, а тому суд дійшов висновку про необхідність задоволення позову та стягнення з відповідача на користь АТ «ПУМБ» заборгованості за вищевказаними договорами в загальному розмірі 140388,99 грн. Крім того суд зазначає, що ЦК України визначено, що позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст. ст. 256, 257 ЦК України). Статтею 264 ЦК України визначено, що перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. 11.03.2020р. постановою Кабінету Міністрів України "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" від 11 березня 2020 року N 211 впроваджено дію карантину на території України. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 ЦК України були продовжені на строк дії такого карантину(п.12 Прикінцевих та перехідних положень ЦКУ). 24.02.2022р. Законом України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено режим воєнного стану. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257 - 259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії ( п.19 Прикінцевих та перехідних положень ЦКУ). У цей же строк позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 УК України, а також від сплати неустойки (штрафи, пені) нараховані включно з 24.02.2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, які підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Постановою КМУ №651 від 27.06.2023р., 01.07.2023р. завершено дію карантину Однак строки стягнення заборгованості по кредитах, які настали в період з 11.03.2020 р. продовжуються до закінчення дії воєнного стану в Україні та тридцяти денний строк після його припинення або скасування. Оскільки кредитний договір від 27.06.2019 р. № 2001343882201 укладено між сторонами процесу 27.06.2019 р., а платежі відповідач здійснював до 05.10.2022 р., що відображено в розрахунку заборгованості та виписках по рахунку, відповідно строки позовної давності в даному випадку повністю дотримано. Згідно зі\~ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума судового збору в розмірі 2422,40 грн.

Outcome: approved