Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-31 00:00:00

Керівник Уманської окружної прокуратури звернувся до суду з позовом в інтересах держави, в особі Уманської міської ради, Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних ресурсів. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Уманською окружною прокуратурою в порядку\~ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»\~встановлено наявність підстав для застосування представницьких повноважень у суді на захист інтересів держави у сфері охорони, використання і відтворення водних ресурсів. Так, 11.07.2022 о 15.30 год. на ставку «Полігарня» в м. Умань Черкаської області [PERSON] здійснював лов вудкою та виловив рибу «короп(сазан)» в кількості 3 шт. довжиною менше 25см, що складає більше, ніж 30% від загального улову та перевищує максимально допустимий прилов, який є меншим за встановлений розмір, вказаний в додатках до Правил спортивного та любительського рибальства (в редакції чинній на час вчинення адміністративного правопорушення). Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 010415 від 11.07.2022, складеного головним державним інспектором Управління Держаного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області Чернишем К.А., такими своїми діями [PERSON] порушив п. 4.11, п. 4.12 Правил спортивного та любительського рибальства (в редакції чинній на час вчинення адміністративного правопорушення), та завдав збитків рибному господарству України на суму 11118,00 грн. За результатами виявленого порушення [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 85 КУпАП у виді штрафу в розмірі 10 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 грн., який було стягнуто в примусовому порядку. При цьому, згідно з розрахунком збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок незаконного добування або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу, [PERSON] своїми протиправними діями, а саме: порушенням вимог природоохоронного законодавства, що виразилося у порушенні законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних ресурсів, завдав шкоди державі у розмірі 11118,00 грн. Завдані збитки відповідачем в добровільному порядку не відшкодовані, тому позивач з даним позовом звернувся до суду. Ухвалою судді від 24.01.2025 у справі відкрите спрощене позовне провадження, а також роз`яснено відповідачу право подати відзив на позовну заяву або пред`явити зустрічний позов до позивача у строк 15 днів з дня отримання копії ухвали судді про відкриття провадження у справі. Розгляд справи по суті вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження, відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Позивачу направлено копію ухвали про відкриття провадження, а відповідачу копію ухвали та копію позову з додатками рекомендованими повідомленнями. Станом на 01.04.2025 відзиву на позовну заяву від відповідача до суду не надходило. У відповідності до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справу в межах заявлених вимог на підставі представлених доказів. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення, виходячи з наступного. Згідно з ч. 3, ч. 4ст.\~56\~ЦПК України прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами у визначених законом випадках. Представництво прокурором інтересів держави в суді відповідно до ч. 1, ч. 3, ч. 4 ст.\~23\~Закону України\~«Про прокуратуру» полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх у сукупності, судом встановлені наступні фактичні обставини і відповідні їм правовідносини. Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №010415 від 11.07.2022, [PERSON] 11.07.2022 о 15.30 год. в м. Умань на ставу «Полігарня» по вул. Кармелюка здійснював лов риби вудкою та виловив рибу менших розмірів, ніж дозволені для вилову «Правилами любительського і спортивного рибальства», короп довжиною до 25 см в кількості 3 шт., що складає більше, ніж 30% від загального улову, чим порушив п.4.11, 2.12 вказаних Правил, за що передбачена відповідальність ч. 3 ст. 85 КУпАП, чим завдав збитків рибному господарству України на суму 11118,00 грн. Відповідно до вказаного протоколу було виявлено одну вудку та рибу «короп» в кількості 3 шт. загальною вагою 7800 грн. Згідно розрахунку збитків заподіяних рибному господарству внаслідок незаконного добування або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу згідно такс Постанови Кабінету Міністрів від 21.11.2021 №1209 (зі змінами та доповненнями внесеними Постановою КМУ від 06.10.2021 - 1039) загальна вартість збитків становить 11118,00 грн. короп (сазон) в кількості 3 шт. по 3706,00 грн. Постановою державного інспектора Черниш К.А. №010415 від 11.07.2022 [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 85 КУпАП у виді штрафу в розмірі 10 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 грн. Відповідно до Постанови про закінчення виконавчого провадження №69983137 від 12.06.2023, виконавче провадження з примусового виконання постанови №010415 від 11.07.2022 про стягнення з [PERSON] штрафу в розмірі 340 грн. завершено, у зв`язку з її виконанням. 17.09.2024 Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області звернулося до Уманської окружної прокуратури з проханням про звернення до суду в інтересах держави з позовом про відшкодування шкоди та стягнення збитків з [PERSON] 12.11.2024 Уманською окружною прокуратурою було направлено лист №53-3285вих-24 до Уманської міської ради щодо наміру звернення до суду із позовною заявою про відшкодування збитків завданих [PERSON] внаслідок незаконного вилову риби. 14.11.2024 Уманська міська рада звернулася до Уманської окружної прокуратури з проханням представляти її інтереси в суді щодо стягнення шкоди заподіяної [PERSON] . Листом Уманської окружної прокуратури №53-3625вих-24 від 18.12.2024 Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області та Уманську міську раду було повідомлено про пред`явлення позовної заяви до [PERSON] про стягнення шкоди до суду. Згідно з ч.3, ч.4 ст.56 ЦПК України прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами у визначених законом випадках. Представництво прокурором інтересів держави в суді відповідно до ч.1, ч.3, ч.4 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Обґрунтування, наведені прокурором в позові щодо представництва в суді, суд вважає достатніми для його звернення у суд, оскільки порушуються питання захисту інтересів держави, а інші державні органи не здійснили ефективний захист інтересів держави щодо захисту її майнових прав. Відповідно до ч.4 ст.82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Згідно ч.6 ст.82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише питання, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи внесені вони цією особою. Отже обставини, встановлені постановою державного інспектора Черниш К.А. №010415 від 11.07.2022 щодо здійснення відповідачем незаконного вилову риби, винуватість відповідача у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, та заподіяння відповідачем навколишньому природному середовищу та рибному господарству України не підлягають доказуванню. Відповідно до ст.3 Закону України «Про тваринний світ» риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі належать до об`єктів тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону. Згідно ст. 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Згідно із ст.11 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження: здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; тощо. Відповідно до ст.20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Згідно ст. 27 Закону України «Про тваринний світ», у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. Згідно ст.63 Закону України «Про тваринний світ», ч.ч. 4, 5 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону, в зв`язку з чим підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Крім того, відповідно до ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно ч.3 ст.40 КУпАП, питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства. Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст.37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Водні біоресурси\~ - риба, які були незаконно вилучені з природного середовища відповідачем, а саме ставу «Полігарня» в м. Умань є майном територіальної громади в особі Уманської міської ради, а тому на користь держави підлягає відшкодуванню шкода, завдана відповідачем внаслідок порушення законодавства України в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Згідно із статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, з врахуванням вищенаведеного, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню у повному обсязі. Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 3028 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved