Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-25 00:00:00

\~ \~ \~ \~Представник позивача звернувся до суду з вказаним позовом, яку з урахуванням уточнень обґрунтував тим, що 23 березня 2019 року між Публічним акціонерним товариством «Ідея Банк» та [PERSON] було укладено кредитний договір № Z75.00400.004764294. Кредитний договір був підписаний позичальником [PERSON] власноручно. Від імені Банку був підписаний з використанням аналогу власноручного підпису уповноваженої особи Банку та відтиску печатки банку, відтворених за допомогою технічного пристрою відповідно до публічної оферти АТ «Ідея Банк» від 16 вересня 2015 року. Позичальник надала публічну заяву про акцепт вказаної публічної оферти. Відповідно до п.1.1. Кредитного договору банк надав позивальнику кредит на поточні потреби в сумі 49990,00 грн. Згідно п. 1.2. Кредитного договору сторони погодили, що строк кредитування становить 36 місяців з дня підписання договору, тобто до 23 березня 2022 року. Згідно до п.1.3. 1.4 Кредитного договору позичальник за користування кредитом сплачує банку річну змінювану процентну ставку, яка на день укладення договору становила 9,99 % річних. Одночасно з укладенням Кредитного договору позичальник уклала з ПрАТ Страхова компанія «ПЗУ Україна страхування життя» договір від 23 березня 2019 року добровільного стархування життя. Розмір страхового внеску за цим договором страхування становить 6895,17 грн. Вигодонабувачем за цим договором страхування є Банк. Після укладення Кредитного договору Банк свої зобов`язання виконав і перерахував на банківський поточний рахунок позичальника грошові кошти в сумі 49990,00 гривень, з яких був сплачений на рахунок ПАТ «Страхова компанія «ПЗУ Україна страхування життя» страховий платіж від імені позичальника [PERSON] в сумі 6895,17 гривень. У подальшому позичальник [PERSON] виконала свої зобов`язання з повернення суми кредиту разом з процентами платежами лише частково. За весь строк з моменту укладення Договору і до моменту звернення з цим позовом [PERSON] сплатила банку лише 9320,00 гривень. Останній платіж проведено 25 червня 2019 року. Строк на який було надано кредит за Договором сплив 23 березня 2022 року. Після закінчення строку кредиту кредитор (банк) не здійснював нарахування процентів за користування кредитними коштами, не нараховував штрафні санкції та комісії, у зв`язку із чим, станом на 23 березня 2022 року утворилася заборгованість [PERSON] перед Банком за Договором в розмірі 61253,10 гривень, з яких: 46378,72 гривень заборгованість за основним боргом; 14874,38 гривень заборгованість за нарахованими та несплаченими відсотками. 16 листопада 2023 року між АТ «Ідея Банк» та ТОВ «ФК «СОНАТІ» (фактор) був укладений договір факторингу № 16/11-23. Також АТ «Ідея Банк» та ТОВ «ФК «СОНАТІ» підписали всі додатки до договору факторингу, зокрема і друкований реєстр боржників. Таким чином, ТОВ «ФК «СОНАТІ» набув право вимоги до боржника за первісними договорами, серед яких і право вимоги до [PERSON] за кредитним договором № Z75.00400.004764294 від 23 вересня 2019 року. 29 грудня 2023 року між ТОВ «ФК «СОНАТІ» та ТОВ «Санфорд Капітал» було укладено договір факторингу № 29/12-23. Відповідно до умов договору факторингу № 29/12-23 від 29 грудня 2023 року ТОВ «Санфорд Капітал» набуло право вимоги і є поточним кредитором щодо заборгованості боржників за первинними договорами, зокрема і право вимоги до [PERSON] за кредитним договором № Z75.00400.004764294 від 23 вересня 2019 року. Станом на 16 листопада 2023 року у [PERSON] наявна заборгованість перед ТОВ «Санфорд Капітал» у розмірі 61253,10 гривень, з яких: 46378,72 гривень заборгованість за основним боргом; 14874,38 гривень заборгованість за нарахованими та несплаченими відсотками. Всі нарахування, що відбулися до дати отримання ТОВ «Санфорд Капітал» права грошової вимоги, здійснювалися безпосередньо АТ «Ідея Банк» станом на день відступлення права вимоги 16 листопада 2023 року. ТОВ «Санфорд Капітал» та ТОВ «ФК «СОНАТІ» не здійснювали жодних додаткових нарахувань, умови кредитного договору в односторонньому порядку не змінювали. Враховуючи вищевикладене, представник позивача просив суд стягнути вказані суми та понесені позивачем судові витрати з відповідача, які позивач поніс у зв`язку з розглядом справ. \~ \~ \~ \~Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 12 червня 2024 року позовну заяву ТОВ «Санфорд Капітал» до [PERSON] передано за підсудністю до Самарського районного суду м. Дніпропетровська. \~ \~ \~ \~Ухвалою Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 09 вересня 2024 року позовну заяву прийнято до свого провадження та відкрито провадження по даній справі та призначено до розгляду в судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 14 листопада 2024 року позовну заяву залишено без руху. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 27 листопада 2024 року після усунення недоліків зазначених в ухвалі суду від 14 листопада 2024 року продовжено розгляд даної справи. \~ \~ \~ \~Представник позивача Маслюженко М.П. в судове засідання не з`явився, однак, в тексті уточненої позовної заяви зазначив, що просить суд розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. \~ \~ \~ \~ Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася за невідомими суду причинами, про час і місце розгляду справи повідомлялися своєчасно та належним чином, про поважні причини неявки до суду не повідомила, правом на подання відзиву відповідача не скористався. Від представника відповідача адвоката Захарчук (Медведева) К.О. були подані клопотання про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді та судом було забезпечено можливість представнику відповідача через систему Електроний суд з ними ознайомитись. 14 березня 2025 року від представника відповідача надійшла заява про відкладення розгляду справи, у зв`язку з перебуванням її на лікарняному, а тому судове засідання було відкладено на 26 березня 2025 року на 14 год. 40 хв., однак представник відповідача не з`явилася. Cуд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що 23 березня 2019 року між ПАТ «Ідея БАНК» та [PERSON] було укладено кредитний договір № Z75.00400.004764294. Кредитний договір був підписаний позичальником власноручно (а.с. 129-132). Відповідно до п. 1.1. Кредитного договору банк надає позичальнику кредит на поточні потреби в сумі 49990,00 грн., включаючи витрати на страховий платіж (у разі наявності), а позичальник зобов`язується одержати кредит і повернути його разом з процентними платежами (процентами та платою за обслуговування кредитної заборгованості) згідно з умовами цього Договору. \~ \~ \~ \~У п.1.2. Кредитного договору сторони погодили, що строк кредитування становить 36 місяців з дня підписання Договору, тобто до 23 березня 2022 року включно. \~ \~ \~ \~Згідно до п.п. 1.3. 1.4 Кредитного договору позичальник за користування кредитом сплачує банку річну змінювану процентну станку, яка на день укладення договору становила 9,99 % річних. \~ \~ \~ \~Пунктом 2.1 Кредитного договору Позичальник повертає кредит разом з процентами в 36 щомісячних внесках згідно Графіку щомісячних платежів. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 2.5 Кредитного договору нарахування процентів здійснюється два рази на місяць за методом «факт/факт», а плата за обслуговування кредитної заборгованості нараховується щомісяця, починаючи з дати видачі кредиту. \~ \~ \~ \~Одночасно з укладенням Кредитного договору Позичальник уклав з ПАТ «СК «ПЗУ Україна страхування життя» договір від 23 березня 2019 року добровільного страхування життя. Розмір страхового внеску цим договором страхування становить 6895,17гривень.Вигодонабувачем за цим договором страхування є банк (а.с. 141). \~ \~ \~ \~За умовами Кредитного договору, а саме п.1.12, Позичальник доручив банку та дав розпорядження переказати страховику в безготівковій формі кредитні кошти в частині суми страхового платежу через транзитний рахунок банку. \~ \~ \~ \~Після укладення Кредитного договору Банк свої зобов`язання виконав і перерахував на банківський поточний рахунок Позичальника грошові кошти в сумі 49990,00 грн., з яких був сплачений на рахунок ПАТ «СК «ПЗУ Україна страхування життя» страховий платіж від імені Позичальника в сумі 6895,17 гривень, що підтверджується випискою з банківського рахунку Позичальника (а.с. 92-93). \~ \~ \~ \~У подальшому Позичальник виконав свої зобов`язання з повернення суми кредиту разом з процентними платежами лише частково. Згідно виписки по рахунку Позичальника за весь строк з моменту укладення Кредитного договору і до моменту звернення з цим позовом Позичальник сплатила банку лише 9\~320,00 грн. Останній платіж проведено 25 червня 2019 року. Строк на який було надано кредит за Договором сплив 23 березня 2022 року після закінчення строку кредиту Кредитор не здійснював нарахування процентів за користування кредитними коштами, не нараховував штрафні санкції та комісії. \~ \~ \~ \~Станом на 23 березня 2022 року сформувалася заборгованість Позичальника перед банком за договором: заборгованість за основним боргом в сумі 46\~378,72гривень; заборгованість за нарахованими та несплаченими відсотками в сумі 14\~874,38 гривень, що разом становить 61\~253.10 гривень. Станом на 16 листопада 2023 року розмір заборгованості за основним боргом і відсотками не змінився. \~ \~ \~ \~16 листопада 2023 року між АТ Ідея банк (Клієнт) та Товариством з обмеженою відповідальністю Фінансова компанія СОНАТІ (Фактор) був укладений договір факторингу № 16/11-23 (а.с. 38-48, 37). \~ \~ \~ \~Відповідно до п.2.1 зазначеного договору Клієнт відступає Фактору, а Фактор приймає Права вимоги та їх оплату зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження Клієнта за плату та на умовах, визначених цим Договором. \~ \~ \~ \~Пунктом 2.2. договору факторингу № 16/11-23 передбачено, що права вимоги, які Клієнт відступає Фактору за цим Договором, відступаються (передаються) в розмірі заборгованості перед Клієнтом, та визначені в друкованому реєстрі боржників (Додаток №2), що підписується сторонами в день укладання цього Договору та в реєстрі боржників в електронному вигляді (Додаток №1), що надсилається разом з Актом приймання-передачі Реєстру боржників в електронному вигляді (Додаток №3) Клієнтом Фактору засобами корпоративного зв`язку в день укладення цього Договору. Друкований реєстр боржників після належного його підписання вважається невід`ємною частиною цього Договору. \~ \~ \~ \~Також Клієнт і Фактор підписали всі додатки до договору факторингу, зокрема і друкований Реєстр боржників. Таким чином Фактор набув право вимоги до боржників за первинними договорами, серед яких і право вимоги до [PERSON] за кредитним договором № Z75.00400.004764294 від 23 березня 2019 року. \~ \~ \~ \~Пунктом 5.4. договору факторингу № 16/11-23 передбачено, що фактор може відступити або передати всі або будь-які права та/або зобов`язання за цим Договором третім особам, які згідно із законодавством мають на це право. \~ \~ \~ \~Користуючись даним правом ТОВ Фінансова компанія СОНАТІ (Клієнт) 29 грудня 2023 року уклало з ТОВ «Санфорд Капітал» (фактор) договір факторингу № 29/12-23 (а.с. 25-37). \~ \~ \~ \~Відповідно до умов договору факторингу №29/12-23 від 29 грудня 2023 року ТОВ «Санфорд Капітал» набуло право вимоги і є поточним кредитором щодо заборгованості боржників за первинними договорами. \~ \~ \~ \~Згідно Довідки-розрахунку заборгованості [PERSON] за кредитним договором № Z75.00400.004764294 від 23 березня 2019 року, сформованої Первісним Кредитором (АТ «Ідея банк») станом на 16 листопада 2023 року загальна заборгованість боржника/Позичальника становить 113\~296,83 гривень, з яких: 46\~378,72 гривень заборгованість за основним боргом; 14\~874,38 гривень заборгованість за нарахованими та несплаченими відсотками; 52\~043,73 гривень заборгованість за нарахованими та несплаченими комісіями (а.с. 102). \~ \~ \~ \~Станом на дату звернення до суду, розмір заборгованості відповідачки за Кредитним договором становить 61253,10 гривень, з яких: 46378,72 гривень заборгованість за основним боргом; 14874,38 гривень заборгованість за нарахованими та несплаченими відсотками. \~ \~ \~ \~Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, не визнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України). \~ \~ \~ \~За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. \~ \~ \~ \~Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15 ЦК України, частина перша статті 16 ЦК України). \~ \~ \~ \~Згідно із статтею 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних права та обов`язків, зокрема, є: договори та інші правочини; інші юридичні факти. \~ \~ \~ \~Згідно ст. 256 ЦК України визначено поняття позовної давності строку, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. \~ \~ \~ \~Статтею 257 ЦК України встановлено, що загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. \~ \~ \~ \~Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (із змінами і доповненнями, внесеними постановами Кабінету Міністрів України) введено з 12 березня 2020 року на всій території України карантин. Було запроваджено обмежувальні заходи щодо протидії поширенню коронавірусу COVID-19, які безпосередньо впливають на виконання державою своєї соціальної, економічної, правозахисної функцій, було введено певні обмеження прав та свобод людини і громадянина. Строк карантину неодноразово продовжувався. \~ \~ \~ \~Законом України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням корона вірусної хвороби (COVID-19)» розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України доповнено, зокрема, пунктом 12 наступного змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню корона вірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями257,258,362,559,681,728,786,1293цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину». \~ \~ \~ \~У пункті 12 розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України у редакції Закону України від 30 березня 2020 року № 540-IX перелічені всі статті цього Кодексу, які визначають строки позовної давності. І всі ці строки продовжено для всіх суб`єктів цивільних правовідносин на строк дії карантину у зв`язку з поширенням корона вірусної хвороби (COVID-19). \~ \~ \~ \~Подібний висновок висловлено у постанові Верховного Суду від 07 вересня 2022 року у справі № 679/1136/21 (провадження № 61-5238св22). \~ \~ \~ \~Постановою Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 11 березня 2020 року № 211з 12 березня 2020 року на території України був встановлений карантин, дію якого неодноразово продовжено. Дію карантину скасовано 01 липня 2023 року. \~ \~ \~ \~За зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання (частина п`ята статті 261 ЦК України). В даному випадку перебіг позовної давності обчислюється окремо щодо кожного простроченого платежу. \~ \~ \~ \~У постанові Верховного Суду (Касаційного цивільного суду) від 07.09.2022 року в справі № 679/1136/21 суд дійшов до наступних правових висновків: «виходячи із взаємозв`язку норм права, які були прийняті органом законодавчої влади в Україні під час дії карантину, введеного Урядом України у зв`язку із поширенням короновірусної хвороби (COVID-19), цілей, з метою яких ці норми впроваджені, а також з метою недопущення безпідставного звуження прав учасників цивільних правовідносин, колегія суддів дійшла висновку, що пункт 12 Перехідних і прикінцевих положень ЦК України щодо продовження під час карантину строків загальної і спеціальної позовної давності, передбачених статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, підлягає застосуванню і у тому випадку, коли тривалість строку позовної давності, визначена законом, була збільшена за домовленістю сторін на підставі статті 259 ЦК України. \~ \~ \~ \~Так, перебіг строку почався після скасування карантину 01 липня 2023 року, а позивач звернувся із даним позовом у червні 2024 року, тобто в межах трирічного строку, а тому Товариством строк не було пропущено. \~ \~ \~ \~Відповідно до частин 1, 2 ст. 207ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). \~ \~ \~ \~За змістом ст.ст.626,628 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~Статтею 638 ЦК України визначено, що договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. \~ \~ \~ \~Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. \~ \~ \~ \~Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. \~ \~ \~ \~Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. \~ \~ \~ \~Частиною 2ст. 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. \~ \~ \~ \~Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). \~ \~ \~ \~Згідно зі ст. 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. \~ \~ \~ \~Факт укладення договору кредиту, отримання відповідачкою коштів та наявності заборгованості за кредитом підтверджується наявними у справі доказами. Зокрема, ордером розпорядження про видачу кредиту. Згідно виписки по рахунку вбачається, що останній платіж здійснений відповідачкою 17.09.2019 року у сумі 5516,34 грн. \~ \~ \~ \~Оскільки фактично отримані та використані відповідачкою кредитні кошти на час звернення до суду Товариству не повернуті, суд вважає, що позовні вимоги в частині стягнення основного боргу у сумі 61\~253,10 гривень, з яких 46378,72 гривень заборгованість за основним боргом; 14874,38 гривень заборгованість за нарахованими та несплаченими відсотками, підлягають задоволенню у повному обсязі, оскільки відповідачкою наявна сума заборгованості належними доказами не спростована та останньою не заперечувалась. \~ \~ \~ \~За змістом положень ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. \~ \~ \~ \~Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін) (ст. 530 ЦК України). \~ \~ \~ \~Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (ст. 599 ЦК України). \~ \~ \~ \~Положеннями ст. 611 ЦК України передбачено, що в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. \~ \~ \~ \~Зокрема,статтею 625 ЦК України врегульовано правові наслідки порушення грошового зобов`язання, які мають особливості. \~ \~ \~ \~Так, відповідно до наведеної норми боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. \~ \~ \~ \~Таким чином, у статті 625 ЦК України визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення. Тобто, приписи цієї статті поширюється на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань. \~ \~ \~ \~З матеріалів справи вбачається, що відповідачка [PERSON] має грошове зобов`язання перед позивачем. \~ \~ \~ \~З огляду на те, що вона не виконала своє зобов`язання, тобто порушила вказане грошове зобов`язання, у позивача виникло право на застосування наслідків такого порушення відповідно до статті 625 ЦК України. \~ \~ \~ \~Крім того, з позовної заяви вбачається, що Товариством була заявлена вимог про стягнення витрат на правничу допомогу у розмірі 7\~200,00 гривень. \~ \~ \~ \~Згідно із ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу (п. 1 ч. 3. ст. 133 ЦПК України). \~ \~ \~ \~Положеннями частин 1 та 2 статті 137 ЦПК України передбачено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини третьої статті 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. \~ \~ \~ \~Велика Палата Верховного Суду вказувала на те, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (пункт 21 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц). \~ \~ \~ \~У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами (частина п`ята статті 137 ЦПК України). \~ \~ \~ \~Склад витрат, пов`язаних з оплатою за надання професійної правничої допомоги, входить до предмета доказування у справі, що свідчить про те, що такі витрати повинні бути обґрунтовані належними та допустимими доказами. \~ \~ \~ \~З матеріалів справи вбачається, що між ТОВ «Санфорд Капітал» (Клієнт) та Адвокатським об`єднанням «Альянс ДЛС» (Об`єднання) був укладений договір про надання правничої допомоги № 1/04 від 01 квітня 2024 року (а.с. 82-90). \~ \~ \~ \~Згідно із п. 1.1 вказаного договору, Клієнт доручає, а Адвокатське об`єднання зобов`язується надавати йому на довгостроковій основі, відповідно до умов даного Договору, правничу допомогу, у відповідності до завдання Клієнта, а Клієнт зі свого боку зобов`язується прийняти зазначені послуги і сплатити Винагороду. \~ \~ \~ \~Відповідно до п.3.2. цього договору, сума гонорару за надання послуг, визначається виходячи із фактичного обсягу наданих послуг та вартості послуг (прейскуранту), зазначеного в Додатку № 2 до цього Договору, та зазначається Об`єднанням в Акті приймання-передачі наданих послуг. \~ \~ \~ \~Пунктом 3.4.3. договору передбачено, що підписані сторонами Акти приймання передачі наданих послуг є підставою для проведення розрахунків за надану правничу допомогу. \~ \~ \~ \~Враховуючи норми чинного законодавства, умови договору про надання правничої допомоги від 01 квітня 2024 року, ТОВ «Санфорд Капітал» на підтвердження фактично понесених витрат на правничу допомогу із позовною заявою було подано до суду, а саме копію Договору про надання правничої допомоги № 01/04 від 01 квітня 2024 року, копію Акту приймання-передачі наданих послуг з правничої допомоги № 2 від 10 травня 2024 року, згідно якого загальна сума правничої допомоги становить 7\~200,00 гривень (а.с. 51-56). \~ \~ \~ \~Витрати на правову допомогу мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат, є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. \~ \~ \~ \~При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. \~ \~ \~ \~Так, суд вважає, що позивачем належними доказами підтверджена витрати на правничу допомогу, які пов`язані із розглядом даної справи, будь-яких заперечень від відповідачки та її представника на вказану суму не надходило, а тому її слід стягнути з [PERSON] на користь позивача. \~ \~ \~ \~Отже, з врахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку, що витрати на правничу допомогу слід визнати обґрунтованими та з відповідачки на користь позивача підлягає стягненню заборгованість за кредитним договором у розмірі 61\~253,10 гривень, а також правнича допомога у розмірі 7\~200,00 гривень. \~ \~ \~ \~Також, згідно вимог\~ст. 141 ЦПК України\~з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати по сплаті судового збору.

Outcome: approved