Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-23 00:00:00

[PERSON] звернувся до Корольовського районного суду м. Житомира із позовною заявою, відповідно до змісту якої просить визначити [PERSON] , [INFO] , додатковий строк 2 (два) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування позову зазначає, що [INFO] померла його баба [PERSON] та відкрилась спадщина на належне їй майно, а саме на квартиру [ADDRESS] . Вказане майно спадкодавець заповіла позивачу. В червні 2024 року, з метою прийняття спадщини, він звернувся до нотаріуса Ширяєвої О.В., однак в ході подачі документів з`ясувалось, що позивач втратив паспорт, а тому заява нотаріусом прийнята не була. 03.07.2024 [PERSON] звернувся до Житомирського відділу у м.Житомирі УДМС у Житомирській області із заявою про втрату паспорту та оформлення нового, натомість новий паспорт було отримано лише 18.07.2024. Листом приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Стражник Т.О. від 18.09.2024 [PERSON] роз`яснено про неможливість реалізації його спадкових прав через пропуск строку для прийняття спадщини. Позивач вважає, що строк для прийняття спадщини після смерті баби був пропущений з поважних причин, оскільки він перебував у складних життєвих обставинах, пов`язаних із незадовільним станом здоров`я його матері, а також втратою паспорта, у зв`язку з чим не мав можливості подати заяву про прийняття спадщини, що стало підставою для звернення до суду з даним позовом. Ухвалою судді Корольовського районного суду м.Житомира від 23 жовтня 2024 року у даній справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження із повідомленням сторін та призначено судове засідання. Ухвалою від 29 жовтня 2024 року суд перейшов до розгляду цивільної справи № 296/9640/24 за правилами загального позовного провадження. Ухвалою судді Корольовського районного суду м.Житомира від 21.01.2025, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Представник позивача [PERSON] адвокат Полонська Л.М. в судовому засіданні позов підтримала в повному обсязі та просила його задовольнити. Представник відповідача Житомирської міської ради Сищук Н.М. подала до суду заяву, відповідно до змісту якої просить розгляд справи провести у відсутність представника міської ради. Заслухавши пояснення представника позивача [PERSON] адвоката Полонської Л.М., показання свідка [PERSON] , всебічно і повно з`ясувавши всі факти, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що [INFO] народився [PERSON] та його батьками записані: [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] . [INFO] народився [PERSON] та його батьками записані: [PERSON] і [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] . [PERSON] помер [INFO] (копія сводоцтва про смерть серії [NUMBER] ). 07 листопада 2023 року [PERSON] складено заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Сєтаком В.Я. та зареєстрований в реєстрі за №13811, відповідно до змісту якого квартиру [ADDRESS] , спадкодавець заповіла [PERSON] . Згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Житомирі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), вбачається, що [INFO] померла [PERSON] . Згідно інформації № 10-14/1502 від 02.11.2023, за адресою: [ADDRESS] , зареєстрована тільки [PERSON] з 30.10.2018. Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно №399072119 від 14.10.2024, [PERSON] на праві власності належала 1/1 частки квартири [ADDRESS] . Листом приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Стражник Тетяни Олексіївни від 18 вересня 2024 року №1479/02-14, [PERSON] роз`яснено, що нотаріальну дію з видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом не може бути вчинено в зв`язку з відсутністю заяви про прийняття спадщини у встановленій законом формі та встановлений законом строк. Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне. Згідно статті 1217 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Частина 1 статті 1269 ЦК України передбачає, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Частиною 1 статті 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно положень ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Відповідно до листа Житомирського відділу у м.Житомирі Управління ДМС України в Житомирській області від 09 жовтня 2024 року № Г-10/6/1819-24/1819/7-24 вбачається, що [PERSON] 03.07.2024 звертався до відділу із заявою для внесення інформації до Єдиного державного демографічного реєстру у зв`язку із оформленням паспорта громадянина України замість втраченого. 18.07.2024 позивачу видано новий паспорт громадянина України № [NUMBER] , строк дії до 18.07.2024, який отримано [PERSON] 27.07.2024. Згідно наявних в матеріалах справи виписки із медичної картки амбулаторного хворого, [PERSON] (матір позивача - прим.суду) лікувалась в грудні 2023 року та в січні 2024 року з приводу діагнозу доброякісна пухлина та після проведеної операції правого ока. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] , [INFO] , пояснила, що вона є матір`ю позивача. Після смерті [PERSON] , яка є бабою сина, 30.05.2024 звернулись до нотаріуса Ширяєвої О.В. з метою прийняття позивачем спадщини. При подачі документів виявилось, що син втратив паспорт, а за паспортом в додатку "Дія" нотаріус не приймала заяву. Після видачі нового паспорту вже звернулися до нотаріуса Стражник Т.О., однак строк на подання заяви було протерміновано. [PERSON] доглядали вона та син [PERSON] , вони ж її і ховали, більше ніхто бабу не відвідував. Син оплачує комунальні послуги за адресою: [ADDRESS] , На переконання суду, наведені позивачем причини пропуску ним строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його баби [PERSON] є поважними для надання судом додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки підтверджено факт втрати позивачем паспорту в період шестимісячного строку, встановленого для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] (до [INFO] ), без якого (паспорту) неможливо подати відповідну заяву до нотаріуса. Після отримання паспорту та через невеликий проміжок часу (півтора місяці) [PERSON] звернувся до нотаріуса, проте строк для подачі заяви вже було пропущено. Виконуючи завдання цивільного судочинства, яким є також справедливе вирішення справи, суд зважає на те, що відмова у визначенні додаткового строку для прийняття спадщини позбавить позивача можливості реалізації прав на майно після смерті його баби [PERSON] , а також те, що факт незначного пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про необхідність визначення [PERSON] додаткового строку для прийняття спадщини та задоволення позову.

Outcome: approved