Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-20 00:00:00

[PERSON] , в інтересах якого діє представник адвокат Ільницький Сергій Михайлович, звернувся в суд з позовною заявою до [PERSON] про зміну розміру аліментів, у якій просить змінити розмір стягуваних аліментів із [PERSON] за рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02 жовтня 2020 року, за яким стягнуто із [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання динити - [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/4 частини заробітку /доходу/, але не менше одного розміру прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи із - 26.03.2020 року і до досягнення дитиною повноліття на 2500 гривень щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення дитиною повноліття. Позов мотивує наступним. Станом на сьогодні [PERSON] не має можливості сплачувати визначені судом аліменти через зміни його матеріального та сімейного стану, а також погіршення здоров`я, оскільки створив іншу сім`ю, у якій народилася дитина - [PERSON] , [INFO] , на утримання якої він сплачує аліменти у розмірі 2500 гривень, щомісячно на підставі рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 23.08.2023 року. Також у [PERSON] погіршилося здоров`я, оскільки, працюючи у поліції, він неодноразово, з початку війни в Україні залучався до участі у бойових діях та через які отримав різного роду травми та тілесні ушкодження, у зв`язку із чим неодноразово лікувався у стаціонарному порядку, а також зазнав оперативного втручання з видалення жовчного міхура. У подальшому, позивач втратив роботу та 03.07.2023 року був звільнений із лав поліції, що вплинуло на його матеріальний стан, який значно погіршився. Окрім наведеного, у [PERSON] є ще матір-пенсіонерка, [PERSON] . Більше того, позивач вже не бачив свого сина понад 5 років, відповідачка ухиляється від зустрічей із ним, на телефонні дзвінки та повідомлення не відповідає, у зв`язку із чим [PERSON] звертався до комісії з питань захисту прав дитини та йому 25.08.2021 року було визначено порядок участі у вихованні сина, проте дане рішення умисно не виконується [PERSON] . Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19.12.2024 року позовну заяву залишено без руху. Після усунення недоліків ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 09.01.2025 прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за вказаною позовною заявою, постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Розгляд справи відкладався 07.02.2025, з метою належного повідомлення відповідачки про розгляд справи судом. Відповідач надав відзив на позов, згідно з яким зазначила, що згідно із судовою практикою зменшення розміру аліментів у зв`язку з тим, що позивач має на утриманні дітей, які народилась в іншому шлюбі, а також дружину, без доведення погіршення майнового становища, самі по собі не є підставою для зменшення розміру аліментів. Вважає, що у матеріалах справи відсутні докази щодо погіршення матеріального стану позивача порівняно з періодом часу, в якому судом було вирішено про стягнення аліментів на його першу дитину, а тому вимоги такого не підлягають задоволенню. Щодо участі позивача у вихованні дитини, то згідно з довідкою від 15.01.2025 № 8 виданою ЗДО № 7 підтверджується факт того, що з 20.08.2020 по 01.10.2021 позивач жодного разу не відвідував свого сина у дошкільному закладі; довідкою № 6 від 30.01.2025 виданою ДНЗ № 143 підтверджується, що з жовтня 2021 року по 24.02.2022 року позивач також не відвідував свого сина у дошкільному закладі. Вказані документи підтверджують факт відсутності будь якого інтересу позивача по відношенню до свого сина [PERSON] . Медичною документацією, що додана до цього відзиву, підтверджується факт інвалідності [PERSON] . Причиною інвалідності дитини є захворювання діабету 1 типу, що передбачає систематичне використання інсуліну. Такі обставини можуть тільки слугувати підставою для збільшення розміру аліментів. Згідно інформації про виконавче провадження № 63668731 від 06.02.2025 вбачається, що заборгованість позивача становить 34 034 грн (34034:2563=13,28) і підтверджує факт несплати аліментів останнім понад 12 місяців. 29.03.2018 [PERSON] виповниться 6 років, після чого відповідач по справі буде мати повне право звертатися до суду щодо збільшення розміру аліментів, в т. ч. враховуючи стан здоров`я дитини. Скоріш за все на момент набрання рішенням законної сили по цій справі [PERSON] виповниться 6 років, тому зменшення розміру аліментів, що стягуються з позивача є недоцільним та передчасним. Також, рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області по справі № 308/4276/19 від 10 грудня 2019 року на підставі досліджених документів та доводів сторін встановлено преюдиційний факт, що подружнє життя у сторін не склалося, [PERSON] нехтує сімейними цінностями, постійно між сторонами виникають сварки, під час яких відповідач принижує її, психологічно тисне на неї, ображає, застосовує фізичне насильство, з приводу чого [PERSON] зверталася до правоохоронних органів. Жодні розмови, заходи впливу, вжиті нею до [PERSON] , наслідків не дають, такий постійно переслідує, погрожує насиллям їй та її батькові. Представник позивача подав відповідь на відзив, згідно з яким зазначив, що у [PERSON] погіршилося здоров`я, оскільки такий приймав участь у бойових діях та отримав різного роду травми, неодноразово лікувався, зазнав оперативного втручання з видалення жовчного міхура, втратив роботу та з 03.07.2023 був звільнений із лав поліції, що вплинуло на погіршення його матеріального стану, що підтверджує також заборгованість зі сплати аліментів, оскільки такий не взмозі сплачувати раніше визначені судом аліменти через погіршення матеріального стану; у нього є матір-пенсіонерка. Щодо втрати інтересу до сина, то дані твердження спростовуються рішенням виконкому Ужгородської міської ради від 25.08.2021 про визначення способу участі батька у вихованні та спілкуванні з дитиною, дитину не бачив, оскільки позивачка без його згоди вивезла її за кордон, на телефонні дзвінки та повідомлення не відповідає, умисно не виконує зазначене рішення. Захворювання дитини та витрати, пов`язані з цим, є додатковими, у разі спору вирішуються у порядку ст. 185 СК та не впливають на вирішення справи про зміну розміру аліментів, позовні вимоги просить задовольнити повністю. Представник відповідача подав заперечення, згідно з якими зазначив, що позивачем не надано достатніх доказів на підтвердження факту здійснення догляду за хворою матір`ю. У позивача є син з інвалідністю, однак, такий теж належної допомоги від батька не отримує. До цього заперечення долучено докази отримання доходу від витрачання коштів на азартні ігри, однак, відповідач не отримувала частину від цих доходів. При цьому стороною відповідача навіть не звертається увага суду про можливу значну трату коштів позивача на азартні ігри. Варто зауважити, що прохання позивача про скасування стягнення 1/4 від його доходів є необґрунтованим, зокрема, з огляду на тимчасову відсутність доходів у такого. В разі відсутності доходів позивача це жодним чином не погіршує його майновий стан. Просить відмовити у задоволенні позовної заяви [PERSON] до [PERSON] про зміну розміру аліментів у зв`язку із необґрунтованістю та недоведеністю обставин зазначених у позовній заяві. Представником позивача долучено ряд доказів, якими визначено виконавчим комітетом Ужгородської міської ради спосіб участі у вихованні дитини. Додано докази волонтерської діяльності позивачки. Позивач, його представник в судове засідання не з`явилися, представник позивача подав до суду заяву, згідно з якою просить розглянути справу без його участі, позовні вимоги підтримує та просить задовольнити такі. Відповідач, її представник в судове засідання не з`явилися, представник відповідача подав до суду заяву, згідно з якою просить розглянути справу без його участі, відмовити у задоволенні позову. У зв`язку з розглядом справи за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані суду докази у їх сукупності та взаємозв`язку, суд виходить з наступного. Як встановлено судом, рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20.10.2020 позов [PERSON] до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Служба у справах дітей Ужгородської міської ради, про визначення місця проживання дитини та стягнення аліментів задоволено. Визначено місце проживання малолітнього [PERSON] , [INFO] разом з матір`ю [PERSON] . Присуджено до стягнення з [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , зареєстрованого за адресою: [ADDRESS] , службова адреса: [ADDRESS] , на користь [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , мешканки [ADDRESS] , аліменти на утримання малолітнього - [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/4 частини заробітку (доходу), але не менше одного розміру прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня звернення позивачки до суду з 26.03.2020 року і до\~ досягнення дитиною повноліття. Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 23.08.2023 позов задоволено частково. Присуджено до стягнення з [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , мешканця [ADDRESS] на користь [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , мешканки [ADDRESS] аліменти на утримання малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] , в твердій грошовій сумі 2500 гривень, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 26.01.2023 і до досягнення дитиною повноліття. Згідно з довідкою ГУНП в Закарпатській області від 06.09.2022 №549/106/23-2022 [PERSON] у період з 15.03.2022 до 24.05.2022 з метою захисту території України від збройної агресії рф вступив добровольцем до лав зведеного полку Національної поліції «Сафарі», безпосередньо приймав участь у виявленні диверсійно-розвідувальних груп, у проведенні пошуково-ударних та штурмових дій, виконував завдання щодо підтримання цілісності та суверенітету України. Позивач отримав посвідчення учасника бойових дій серії [NUMBER] . До матеріалів справи додано службову характеристику колишнього старшого сержанта поліції [PERSON] , поліцейського взводу №2 роти поліції особливого призначення ГУНП в Закарпатській області. Згідно з доданим актом №117 спеціального розслідування нещасного випадку, який стався 22.05.2022 о 02 год 00 хв. з поліцейським взводу №2 РПОП ГУНП в Закарпатській області старшим сержантом поліції [PERSON] від 16.08.2022, [PERSON] отримав поранення у період дії воєнного стану під час забезпечення здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії, перебуваючи безпосередньо в районах у період здійснення зазначених заходів, в період проходження служби під час виконання службових обов`язків. Додано також виписку із медичної карти стаціонарного хворого №22/1/988 від 23.05.2022 [PERSON] із зазначенням ушкоджень внаслідок військових дій від інших вибухів та осколків, звернення до лікаря 21.06.2022, виписку із медичної карти стаціонарного хворого №11123 про перебування на стаціонарному лікуванні з 13.12.2022 по 20.12.2022. Згідно з витягом з наказу ГУНП в Закарпатській області від 03.07.2023 №123 о/с [PERSON] звільнено зі служби в поліції з 05.07.2023. До матеріалів справи додано копію пенсійного посвідчення серії [NUMBER] [PERSON] № [NUMBER] . Згідно з копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] [PERSON] народився [INFO] , батько [PERSON] , мати [PERSON] . Згідно з копією доданого рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 25.08.2021 №392 визначено способи участі у вихованні дитини та встановлено [PERSON] порядок побачення з його малолітнім сином [PERSON] , [INFO] . Згідно з інформацією про виконавче провадження №63668731 заборгованість по аліментах 30380 грн. Згідно з довідкою ДНЗ №143 Печерського району м. Києва №6 від 30.01.2025 [PERSON] , [INFO] , з жовтня 2021 по 24.02.2022 відвідував дошкільний навчальний заклад №143 (до 31.08.2024 дитина була у складі ДНЗ, але не відвідувала його у зв`язку з військовим станом). Дитина була охайно вдягнута, доглянута, розвинена в межах свого віку. Приводила і забирала хлопчика з дошкільного закладу тільки мати. Батько [PERSON] жодного разу в дитячому закладі не був (за словами вихователів). Згідно з довідкою ЗДО №7 «Віночок» загального розвитку №8 від 15.01.2025, [PERSON] , [INFO] , відвідував ЗДО №7 «Віночок» з 20.08.2020 по 01.10.2021, за час перебування дитини в ЗДО батько жодного разу не з`явився і не цікавився життям сина у закладі. До матеріалів справи додано міжнародне медичне свідоцтво [PERSON] про наявність цукрового діабету, що вимагає інсулінотерапії, і тому потребує регулярного введення інсуліну, довідку Практики дитячої та підліткової медицини спеціалізованої практики з діабетології для дітей та підлітків Дитячої ендокринології/дитячої нефрології про наявність у [PERSON] з 03.04.2023 діабету І типу, який потребує регулярного введення інсуліну. Додано також довідку доктора медицини Штробель Маатц про встановлення [PERSON] діагнозу цукровий діабет І типу, порушення мовленнєвого розвитку, сенсомоторного розладу інтеграції, розладу концентрації уваги. Додано також рішення голови міської адміністрації Обербургоміст міста Мюнстер відділу соціальної допомоги про виявлення у Гладкова цукрового діабету І типу, видано посвідчення про тяжку інвалідність. Додано інформацію з Єдиного реєстру боржників стосовно позивача, рішення Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей №34 від 02.02.2021 відносно ТОВ «Спейсикс», №168 від 21.03.2024 стосовно ТОВ «Нейролінк», №434 від 13.12.2022 стовно ТОВ «Нейтів АППС», відповіді на запит до ДПС України про суму нарахованого доходу по 5000 грн. упродовж І та ІІ кварталів, 3200 грн. у ІІІ кварталі 2024 року, 84721,86 грн. у І кварталі 2022 року, 252165,94 грн. та 3000 грн. у ІІ кварталі 2022 року, 2799,09 грн. та 125278,93 грн. у ІІІ кварталі 2022 року, 319634,16 грн. та 1000 грн. у 4 кварталі 2022 року, 322783,78 грн. у І кварталі 2023 року, 118460,29 грн. та 1300 грн. у 2 кварталі 2023 року, 16969,27 грн. у 3 кварталі 2023 року, 6000 грн. у 4 кварталі 2023 року. Додана постанова про арешт коштів боржника від 16.04.2024. Відповідачкою також до матеріалів справи додано рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 25.08.2021 №392 «Про визначення способу участі у вихованні дитини», яким визначено спосіб участі у вихованні дитини та встановлено [PERSON] , [INFO] , порядок побачення з його малолітнім сином [PERSON] , [INFO] . Додано також заяву [PERSON] про участь [PERSON] у волонтерській діяльності, заяву [PERSON] про неучасть [PERSON] у вихованні сина. Зі змісту статті 55\~Сімейного кодексу\~України вбачається, що дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Відповідно до ст.\~180\~Сімейного кодексу\~України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Згідно з ч. 1 ст.\~8\~Закону України\~«Про охорону\~дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Відповідно до Конвенції ООН про права дітей від 20 листопада 1989 року (ратифікована Україною Постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 р. № 789-XІІ) дитина, з огляду на її фізичну й розумову незрілість вимагає спеціального захисту й турботи, включаючи належний правовий захист, як до так і після народження. Відповідно до ч. 2 та ч. 3 ст.\~150\~Сімейного кодексу\~України батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя. Згідно з ч. 1 ст.\~155\~Сімейного кодексу\~України здійснення батьками своїх прав та виконання обов`язків мають ґрунтуватися на повазі до прав дитини та її людської гідності. Мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебувають вони у шлюбі між собою (ч. 1 ст. 141 Сімейного кодексу України). Відповідно до ст. 5 Протоколу № 7 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (Конвенцію ратифіковано Законом №475/97-ВР від 17.07.1997 року) кожен з подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 27 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована Постановою Верховної\~Ради України\~від 27\~лютого 1991\~року N\~789-XII та набула чинності для України 27 вересня 1991 року, держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Згідно з ч. 3 ст.181\~Сімейного кодексу\~України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері чи батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів. Відповідно до частин першої та другої статті 182\~Сімейного кодексу\~України при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів. Станом на момент пред`явлення позову, у відповідності Закону України\~«Про Державний\~бюджет України\~на 2024\~рік» прожитковий мінімум на один місяць становить: дітей віком до 6 років - 2563\~ гривні; дітей віком від 6 до 18 років - 3196\~ гривні. Підстави визначення розміру аліментів у частках до заробітку (доходу) або у твердій сумі визначаються з урахуванням як положень ст. 182 СК України, так і положень ст. ст. 183, 184 СК України. Разом з тим, суд при визначенні розміру аліментів, прагне не до зрівняння матеріального становища платника й одержувача аліментів, а до того, щоб одержувач аліментів у разі їх сплати перестав бути таким, що потребує матеріальної допомоги. Окрім того, розмір призначених аліментів має бути виправданий дійсними потребами та з урахуванням матеріального становища сторін, має виходити з фактичних обставин справи та мети зобов`язання щодо утримання. До матеріалів справи додано рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20.10.2022 про стягнення аліментів на утримання малолітнього сина - [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/4 частини заробітку (доходу), але не менше одного розміру прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня звернення позивачки до суду з 26.03.2020 року і до\~ досягнення дитиною повноліття, та рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 23.08.2023, яким присуджено до стягнення з позивача аліменти на утримання малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] , в твердій грошовій сумі 2500 гривень, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 26.01.2023 і до досягнення дитиною повноліття. Поряд з цим, до матеріалів справи додано докази важкого захворювання дитини, що потребує постійного забезпечення такого необхідними ліками, доглядом. У постанові Верховного Суду України від 05 лютого 2014 року у справі № 6-143цс13 та у постанові Верховного Суду від 09 вересня 2021 року у справі № 554/3355/20 (провадження № 61-7397св21) зроблено висновок, що розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів матір дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів. Верховний Суд у справі № 688/4308/23 (постанова від 22.07.2024) дійшов висновку, що зменшення розміру аліментів у зв`язку з тим, що позивач має на утриманні дітей, які народилась в іншому шлюбі, а також дружину, без доведення погіршення майнового становища, самі по собі не є підставою для зменшення розміру аліментів. Згідно з пунктом 23\~постанови Пленуму Верховного Суду України\~від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів»\~розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них. Статтею 192 СК України\~передбачено можливість зміни раніше встановленого розміру аліментів за наявності доведених у судовому порядку підстав, а саме: зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Аналіз цієї норми права дає підстави для висновку що підставами зміни розміру аліментів є як зміна матеріального, так і зміна сімейного стану як самостійна підстава для зменшення або збільшення розміру аліментів. При цьому такі положення закону не виключають одночасне настання обох підстав для зміни розміру аліментів: і зміни сімейного, і зміни матеріального стану. Однак, зміна сімейного стану є самостійною, не залежною від зміни матеріального стану підставою для зміни розміру аліментів. Позивачем наведено обставини наявності двох дітей, погіршення стану здоров`я, подання доказів звільнення зі служби в поліції, однак, не доведено погіршення матеріального стану належними і допустимими доказами. При цьому, позивачем не доведено, що шляхом зміни встановленого розміру аліментів з 1/4 частини заробітку на 2500 грн. вказане може призвести до їх зменшення, оскільки у разі зменшення розміру заробітку позивача, відповідно зменшується і розмір аліментів, що не відбувається у разі встановлення розміру аліментів у сталій сумі 2500 грн. Також, як вказує норма ст. 182 Сімейного кодексу України, суд повинен враховувати також стан здоров`я та матеріальне становище дитини. У зв`язку з наведеним та поданими суду доказами, в тому числі важкого захворювання дитини, суд вважає, що у задоволенні позовних вимог слід відмовити. Одночасно, суд вважає за необхідне роз`яснити сторонам, що відповідно до ст.192\~СК України розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом; а також положення ст.185\~СК України щодо обов`язку того з батьків, з кого присуджено аліменти на дитину, брати участь у додаткових витратах на дитину, що викликані особливими обставинами (розвитком здібностей дитини, її хворобою тощо). Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі "Трофимчук проти України" (№ 4241/03, §54, ЄСПЛ, 28 жовтня 2010 року) Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід. Відповідно до частини першої\~статті 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: dismissed