Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-18 00:00:00

[PERSON] (надалі за текстом - позивач) звернулась до Подільського районного суду міста Києва з позовною заявою до товариства з обмеженою відповідальністю «Київські енергетичні послуги» (надалі за текстом - відповідач 1), приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» (надалі за текстом - відповідач 2) про захист прав споживачів, зобов`язання вчинити дії, стягнення моральної шкоди, у якому просить суд: 1. Зобов`язати відповідача 1 здійснити перерахунок вартості спожитої електроенергії за фактичними, а не рекомендованими сумами за період з 10.2020 по 02.2024 рр. 2. Зобов`язати відповідача 2 здійснити перерахунок обсягів спожитої електричної енергії, що нарахований за період з 01.10.2020 по 01.02.2024 за адресою: [ADDRESS] (надалі за текстом -квартира), у відповідності до фактичного обсягу спожитої електроенергії за механізмом згідно чинного законодавства України 3. Зобов`язати відповідача 2 відновити постачання електричної енергії в квартиру без оплати за повторне під`єднання до мережі. 4. Зарахувати безпідставно стягнуті кошти в сумі 2153,00 грн. сплачені в лютому 2022 року в рахунок оплати за електроенергію. 5. Стягнути з відповідача 1 на користь позивача 50% нарахованих сум моральної шкоди. 6. Стягнути з відповідача 2 на користь позивача 50% нарахованих сум моральної шкоди. Відповідач 1 заперечує проти позову виходячи, зокрема, з того, що позовна заява не містить будь-яких обґрунтувань щодо підстав здійснення перерахунку, суми перерахунку; відповідачем 1 здійснено нарахування на підставі наявних даних про електроспоживання; оскільки наявну заборгованість за спожиту електроенергію сплачено не було, відповідач 1 скористався своїм правом та звернувся до ОСР для відключення електроустановки споживача від електричної мережі. Відповідач 2 заперечує проти позову виходячи з того, що позивач не виконує належним чином взяті на себе обов`язки, як споживач електричної енергії, у частині своєчасного передання показників лічильника та що персоналом відповідача 2 проводились контрольні огляди засобу обліку електричної енергії відповідно до вимог ККОЕЕ. Крім того, відповідач 2 зазначає, що станом на дату подання відзиву у відповідача 2 відсутні підстави для відновлення електроживлення у квартирі позивача, оскільки підключення вже було здійснено. Ухвалою Суду від 20.05.2024 відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд в загальному позовному провадженні та призначено підготовче засідання. 13.08.2024 до суду від відповідача 2 надійшов відзив. 30.08.2024 та 17.10.2024 до суду від позивача надійшли пояснення. 02.09.2024 до суду від відповідача 1 надійшов відзив. 15.11.2024 до суду від відповідача 2 надійшли пояснення. За наслідками підготовчого засідання 18.12.2024 судом закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті. У судове засідання 19.03.2025 прибула позивач та представники сторін. Позивача підтримала позовні вимоги, представники відповідачів проти задоволення позовних вимог заперечили. У судовому засіданні 19.03.2025 проголошено вступну та резолютивну частини рішення. Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін та дослідивши докази, суд встановив наступне. Для розрахунків за спожиту електричну енергію у квартирі позивача відповідачем 2 до 01.01.2019 було відкрито особовий рахунок № [NUMBER] на ім`я позивача, яку приєднано до умов публічного договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії на умовах діючого договору про користування електричної енергії. Облік спожитої електроенергії у квартирі здійснюється лічильником типу СО-ЗА09 (6) № 822972, який встановлено на сходовому майданчику. 01.01.2019 позивач приєдналася до договору про постачання електричної енергії споживачу постачальником універсальної послуги на умовах Комерційної пропозиції «Побутова». За адресою позивача, персоналом ПРАТ «ДТЕК Київські Електромережі» проводилися контрольні огляди засобу обліку електричної енергії відповідно до вимог ККОЕЕ: 02.10.2020 зафіксовано покази 010104 кВтг; 01.04.2021 зафіксовано покази 012746 кВтг; 06.07.2021 зафіксовано покази 013643 кВтг; 09.10.2021 зафіксовано покази 014666 кВтг; 11.01.2022 зафіксовано покази 015945 кВтг; 16.02.2022 зафіксовано покази 616483 кВтг; 19.02.2022 зафіксовано покази 016483 кВтг; 01.06.2022 зафіксовано покази 017343 кВтг; 11.10.2022 зафіксовано покази 018222 кВтг; 03.04.2023 зафіксовано покази 019686 кВтг; 12.07.2023 зафіксовано покази 020164 кВтг; 14.03.2024 зафіксовано покази 020968 кВтг, що підтверджується Відомостями на підтвердження наданих споживачем показників приладів обліку за відповідні дати. Аналогічні показники відображені в довідці про обсяги споживання електричної енергії КР [NUMBER] (о/р [NUMBER] ) по квартирі позивача. 16.02.2024 відповідач 2 надіслав на адресу позивача Попередження про припинення постачання електричної енергії. Позивач вказує, що 20.02.2024, 15.03.2024, 27.03.2024, 03.04.2024, 04.04.2024, 05.04.2024 та 12.04.2024 зверталась до відповідача 1 зі скаргами. 22.04.2024 у відповідь на звернення позивача від 03.04.2024, 05.04.2024 та 12.04.2024 відповідачем 2 було надіслано листа щодо нарахування обсягів спожитої електричної енергії у квартирі позивача та надано довідку про обсяги споживання електричної енергії за період з 01.01.2019 по 29.02.2024. Національна компанія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг листом від 23.04.2024 повідомила учасників справи про те, що відновлення електроживлення у квартирі позивача можливе після оплати споживачем на рахунок відповідача 1 суми заборгованості за спожиту електричну енергію або, у разі відсутності у споживача коштів для погашення всієї суми заборгованості, укладення між споживачем та відповідачем 1 договору щодо реструктуризації цієї заборгованості та дотримання його умов, а також відшкодування споживачем вартості витрат на здійснення робіт з припинення та відновлення електроживлення електроустановки (об`єкта) споживача. Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується наступним. Згідно зі ст. 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених ст. 11 цього Кодексу. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Частинами 1, 3, 5 ст. 626 ЦК України встановлено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору. Договір є відплатним, якщо інше не встановлено договором, законом, або не випливає із суті договору. Так, за змістом ч. 1 ст. 4 Закону України "Про ринок електричної енергії" учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються, в тому числі, договори про постачання електричної енергії споживачу та про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг. Розподіл електричної енергії здійснюється оператором системи розподілу. Діяльність з розподілу електричної енергії підлягає ліцензуванню відповідно до законодавства (ч. 1 ст. 45 Закону України "Про ринок електричної енергії" ). У м. Києві єдиним постачальником універсальної послуги є відповідач 1. Побутові та малі непобутові споживачі мають право (не обов`язок) на постачання електричної енергії на умовах універсальної послуги за економічно обґрунтованими, прозорими та недискримінаційними цінами, які формуються відповідно до затвердженої НКРЕКП методики. Відповідно до п. 1.1.1 ПРРЕЕ споживач електричної енергії - фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання. Індивідуальний побутовий споживач - фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність. Згідно з п. 1.2.1 ПРРЕЕ на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку. Споживання електричної енергії без укладення відповідних договорів на роздрібному ринку не допускається (п. 3.1.9 ПРРЕЕ). Відповідно до статей 6, 63 та пункту 13 розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії» постановою № 1268 від 26.10.2018 року НКРЕКП затвердила Методичні рекомендації щодо передачі даних побутових та малих непобутових споживачів постачальнику електричної енергії, на якого відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» покладається виконання функції універсальної послуги на закріпленій території (далі - Методичні рекомендації). Відповідно до Методичних рекомендацій ПРАТ «ДТЕК Київські Електромережі» на виконання вимог Закону зобов`язано було, зокрема визначити та сформувати перелік споживачів, які відповідно до статті 1 Закону належать до категорії побутових та малих непобутових споживачів та забезпечити передачу повних даних відповідно до додатка 1 до цих Методичних рекомендацій, у тому числі персональних даних з дотриманням чинного законодавства. Фактом приєднання споживача до умов договору постачання універсальних послуг (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, що засвідчують його бажання укласти договір, зокрема надання підписаної заяви про приєднання, оплата рахунка постачальника універсальної послуги та/або факт споживання електричної енергії. Судом встановлено, що розподіл електричної енергії з 01.01.2019 до квартири позивача здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії споживачу постачальником універсальної послуги на умовах Комерційної пропозиції «Побутова» від 01.01.2019, за яким позивачу присвоєно особовий рахунок [NUMBER] . Згідно із п. 5.1.1 Кодексу комерційного обліку електричної енергії улаштування вузлів обліку та інших засобів комерційного обліку електричної енергії необхідно здійснювати відповідно до цього Кодексу, Правил улаштування електроустановок, затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 21 липня 2017 року № 476, Правил роздрібного ринку електричної енергії та проєктних рішень. Вузли обліку у замовників встановлюються відповідно до технічних рекомендацій, технічних умов (у разі приєднання до електричних мереж) та проєктних рішень (проєктів) (п. 5.2.2 ККОЕЕ). Відповідно до п. 5.1.10 ККОЕЕ для комерційних розрахунків використовуються дані з основного вузла обліку власника електроустановки (об`єкта) за умови його відповідності вимогам проєктних рішень. За змістом п.п. 2.3.3 п. 2.3 розділу ІІ ПРРЕЕ розрахункові засоби вимірювальної техніки електричної енергії, технічні засоби контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, засоби вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії встановлюються відповідно до вимог ККОЕЕ, ПРРЕЕ та проєктно-технічної документації та рішень за ними. Згідно до п. 2.3.12. ПРРЕЕ, споживання електричної енергії за відповідним тарифом (ціною) відповідно до комерційної пропозиції має бути забезпечене окремим комерційним обліком. Окремі площадки вимірювання мають бути забезпечені засобами вимірювальної техніки, які дають можливість організувати комерційний облік за відповідним тарифом (ціною) на всій площадці вимірювання. Електрична енергія, яка використовується на об`єкті побутового споживача на непобутові потреби, обліковується та оплачується окремо за відповідними тарифами. Пунктами 2.3.13, 2.3.14 ПРРЕЕ визначено, що обсяги спожитої електричної енергії визначаються за розрахунковий період, який становить 1 календарний місяць. Обсяг спожитої протягом розрахункового періоду електричної енергії визначається в порядку, встановленому ККОЕЕ. Постачальник послуг комерційного обліку забезпечує зняття показів засобів вимірювальної техніки відповідно до Кодексу комерційного обліку. Відповідно до п. 8.6.1 ККОЕЕ зчитування показів з лічильників, встановлених у споживачів, може здійснюватися споживачем, а також оператором системи або ППКО (у ролі ОЗД) відповідно до цього Кодексу та умов договору. Пунктом 8.6.2 ККОЕЕ індивідуальні побутові споживачі зобов`язані щомісяця зчитувати фактичні покази зі всіх лічильників, встановлених на об`єкті споживача, для яких відсутня можливість дистанційного зчитування даних, та надавати їх до кінця третього календарного дня місяця, що настає за розрахунковим, відповідному оператору системи розподілу або ППКО (у ролі ОЗД) в один із таких способів: 1) через особистий кабінет на сайті оператора системи розподілу або ППКО (у ролі ОЗД); 2) за телефоном чи іншими електронними засобами; 3) шляхом зазначення цих показів у сплаченому рахунку; 4) через особисте звернення або іншим зручним та прийнятним для сторін способом згідно з укладеним договором. Відповідно до пп. 8.6.3, 8.6.4 ККОЕЕ зчитані та передані індивідуальним побутовим споживачем покази лічильника(ів) протягом періоду, що починається за два календарні дні до кінця розрахункового місяця та закінчується на третій календарний день наступного розрахункового періоду (календарного місяця), вважаються показами на початок першої доби календарного місяця. Покази лічильника, зчитані та передані індивідуальним побутовим споживачем шляхом зазначення цих показів у сплаченому рахунку електропостачальника, вважаються показами на початок доби оплати цього рахунка. Зчитані та передані індивідуальним побутовим споживачем покази лічильника(ів) протягом періоду, що починається з четвертого календарного дня та закінчується за два календарні дні до кінця розрахункового місяця, за відсутності переданих (зчитаних) показів шляхом дистанційного зчитування лічильника, є (до дати отримання наступних фактичних показів лічильника) вихідними даними для визначення оціночних показів лічильника (зокрема на початок першої доби наступних календарних місяців) та вважаються показами лічильника на початок доби їх передачі. Пунктами 8.6.5-8.6.7 ККОЕЕ визначено, що в разі неотримання оператором системи або ППКО (у ролі ОЗД) від споживача фактичних показів лічильника(ів) до кінця третього календарного дня місяця, що настає за розрахунковим, та за умови, що з технічних причин покази не отримані за допомогою засобів дистанційної передачі даних, оціночні покази лічильника на початок першої доби цього календарного місяця визначаються оператором системи або ППКО (у ролі ОЗД) шляхом додавання до останнього отриманого ними фактичного показу лічильника величини добутку середньодобового споживання на кількість днів (діб) між датою останнього зчитування фактичних показів та першим числом цього календарного місяця. Якщо за підсумками наступного місяця споживач надасть покази лічильника, визначення фактичного обсягу розподілу та споживання електричної енергії за період зазначеного місяця здійснюється з урахуванням наданих показів, показів, зчитаних оператором системи або ППКО та показів, на які споживачу здійснено розрахунки. Зчитування показів (збір даних) з лічильників у непобутових та колективних побутових споживачів у разі відсутності можливості їх автоматизованого дистанційного зчитування провадиться споживачем щомісяця на перше число місяця, наступного за розрахунковим. При обладнанні вузлів обліку засобами дистанційної передачі даних інформація про покази лічильників за розрахунковий місяць формується відповідним ППКО через канали дистанційного зв`язку. Схемою електропостачання житлових будинків передбачено нарахування обсягів споживання електричної енергії за показниками засобів обліку з відрахуванням обсягів споживання електроенергії мешканцями кватир та власниками вбудованих нежитлових приміщень, з якими у ОСР укладені індивідуальні договори про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії. Пунктом 5.9.1 ККОЕЕ визначено, шо обсяг електричної енергії, спожитої основним споживачем та субспоживачами, визначається залежно від порядку (схеми) приєднання вузла обліку з урахуванням втрат електричної енергії, пов`язаних із спільним використанням технологічних електричних мереж основного споживача. Відповідно до п. 5.9.2 ККОЕЕ у разі послідовного приєднання лічильників основного споживача та субспоживача: 1) якщо точка передачі/розподілу електричної енергії субспоживачу встановлена на межі балансової належності суміжних електроустановок, які належать на праві власності основному споживачу та субспоживачу: для визначення обсягу електричної енергії, спожитої основним споживачем, обсяг втрат електричної енергії, пов`язаних із спільним використанням технологічних електричних мереж основного споживача, віднімається від різниці між обсягом електричної енергії, що надійшла в електричні мережі основного споживача, та обсягом електричної енергії, відданої в електричні мережі субспоживача (субспоживачів); обсяг електричної енергії, спожитої субспоживачем, визначається відповідно до показів лічильника субспоживача; 2) якщо точка передачі/розподілу електричної енергії субспоживачу встановлена на межі балансової належності суміжних електроустановок, що належать на праві власності основному споживачу та ОС або іншому споживачу: для визначення обсягу електричної енергії, спожитої основним споживачем, обсяг втрат електричної енергії, пов`язаних із спільним використанням технологічних електричних мереж основного споживача, віднімається від різниці між обсягом електричної енергії, що надійшла в електричні мережі основного споживача, та обсягом електричної енергії, відданої в електричні мережі субспоживача (субспоживачів); для визначення обсягу електричної енергії, спожитої субспоживачем, обсяг втрат електричної енергії, пов`язаних із спільним використанням технологічних електричних мереж основного споживача, додається до обсягу електричної енергії, отриманої субспоживачем. У відповідності до п. 5.9.4 ККОЕЕ, якщо до технологічних електричних мереж основного споживача приєднані електроустановки інших суб`єктів господарювання, власників мереж тощо, розрахунковий облік має бути організований основним споживачем таким чином, щоб забезпечити складення балансу електричної енергії у власних технологічних електричних мережах для проведення комерційних розрахунків відповідно до обраної основним споживачем комерційної пропозиції електропостачальника в розрахунковому періоді. Судом встановлено, що облік спожитої електроенергії у квартирі позивача здійснюється лічильником типу СО-ЗА09 (6) № 822972, який встановлено на сходовому майданчику. Позивач вказує, що починаючи з жовтня 2020 року відповідач 1 безпідставно завищує в 4-6 разів відображення показників споживання електроенергії за її рахунком. Відповідно до п. 2.3.13 ПРРЕЕ обсяги спожитої електричної енергії визначаються за розрахунковий період, який становить 1 календарний місяць. Обсяг спожитої протягом розрахункового періоду електричної енергії визначається в порядку, встановленому Кодексом комерційного обліку. Згідно з п. 8.6.1 ККОЕЕ зчитування показів з лічильників, встановлених у споживачів, може здійснюватися споживачем, а також оператором системи або постачальником послуг комерційного обліку електричної енергії (ППКО). Відповідно до вимог п. 8.6.2 ККОЕЕ індивідуальні побутові споживачі зобов`язані щомісяця зчитувати фактичні покази зі всіх лічильників, встановлених на об`єкті споживача, для яких відсутня можливість дистанційного зчитування даних, та надавати їх до кінця третього календарного дня місяця, що настає за розрахунковим, відповідному оператору системи розподілу або ППКО через особистий кабінет на сайті оператора системи розподілу або ППКО, за телефоном чи іншими електронними засобами, через особисте звернення або іншим зручним та прийнятним для сторін способом. Пунктом 8.6.5 ККОЕЕ передбачено, що у разі неотримання оператором системи або ППКО від споживача фактичних показів лічильника до кінця третього календарного дня місяця, що настає за розрахунковим, та за умови, що з технічних причин покази не отримані за допомогою засобів дистанційної передачі даних, оціночні покази лічильника на початок першої доби цього календарного місяця визначаються оператором системи або ППКО шляхом додавання до останнього отриманого ними фактичного показу лічильника величини добутку середньодобового споживання на кількість днів (діб) між датою останнього зчитування фактичних показів та першим числом цього календарного місяця. Середньодобовий обсяг споживання електричної енергії електроустановками споживача для цілей розрахунків визначається у кВт/год з округленням до чотирьох цифр після коми на основі фактичного споживання в аналогічному періоді попереднього року, розрахованого з урахуванням - знятих фактичних або (у разі їх відсутності) оціночних показів лічильника та коефіцієнта приросту/зниження споживання (для індивідуальних побутових споживачів) (п. 8.6.11 ККОЕЕ). Після внесення фактичних показів лічильника, відповідно до п. 8.6.6. ККОЕЕ, розрахунковою системою автоматично перераховуються витрати електроенергії на основі фактичних даних комерційного обліку. Отже, обсяги споживання електричної енергії по особовому рахунку № [NUMBER] у квартирі позивача визначаються відповідачем 2 на підставі показів, зафіксованих фахівцями відповідача 1 під час контрольних оглядів засобу обліку, наданими позивачем у будь-який спосіб, а у разі їх відсутності за розрахунковими. Відповідач 1 вказує, що позивач у період з жовтня 2020 року показники лічильника передавалася тричі, а саме: 22.10.2021 (13764 кВтг); 25.08.2022 (17707 кВтг); 21.10.2022 (17942 кВтг). При цьому, судом встановлено, що за адресою позивача, персоналом відповідача 2 проводилися контрольні огляди засобу обліку електричної енергії відповідно до вимог ККОЕЕ за період з жовтня 2020 року по березень 2024 року. Отже, як вбачається з матеріалів справи позивач не своєчасно передавав показники лічильника, тому нарахування обсягів споживання електроенергії здійснено за прогнозованим споживанням, визначеним програмним забезпеченням за аналогічний період та з урахуванням результатів огляду лічильника відповідно до вимог ПРРЕЕ та ККОЕЕ. Таким чином, нарахування обсягів спожитої електричної енергії по квартирі позивача проводились відповідно до вимог ПРРЕЕ та ККОЕЕ. У той же час, позивачем не надано жодних доказів щомісячної передачі показів засобу обліку. Також позивачем не надано доказів, які б містили інші відомості щодо обсягів спожитої позивачем електричної енергії, аніж надані відповідачами. Зважаючи на викладене, суд відмовляє у задоволенні вимог зобов`язання відповідача 1 здійснити перерахунок вартості спожитої електроенергії за фактичними, а не рекомендованими сумами за період з 10.2020 по 02.2024 рр. та зобов`язання відповідача 2 здійснити перерахунок обсягів спожитої електричної енергії, що нарахований за період з 01.10.2020 по 01.02.2024 по квартирі позивача, у відповідності до фактичного обсягу спожитої електроенергії за механізмом згідно чинного законодавства України. Щодо позовних вимог про зобов`язання відповідача 2 відновити постачання електричної енергії в квартиру без оплати за повторне під`єднання до мережі та зобов`язання зарахувати безпідставно стягнуті кошти в сумі 2153,00 грн. сплачені в лютому 2022 року в рахунок оплати за електроенергію, суд зазначає наступне. Відповідно до п. 4.1. ПРРЕЕ розрахунки за електричну енергію та послуги, що надаються на роздрібному ринку, між учасниками цього ринку здійснюються у грошовій формі відповідно до укладених договорів. У відповідності до вимог пп. 4.12, 4.19 ПРРЕЕ розрахунки між побутовим споживачем та електропостачальною організацією проводяться відповідно до даних, отриманих від адміністратора комерційного обліку в порядку, передбаченому Кодексом комерційного обліку електричної енергії (Кодекс), затвердженого Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 311 про обсяги поставленої, розподіленої (переданої) та купленої електричної енергії. Плата за спожиту впродовж розрахункового періоду електричну енергію вноситься не пізніше 20 числа наступного місяця, якщо договором не встановлено іншого терміну. Розрахунки побутового споживача за електроенергію здійснюються за розрахунковий період, який, як правило, становить календарний місяць відповідно до умов договору. Згідно з п. 4.10 ПРРЕЕ побутові споживачі здійснюють повну оплату вартості обсягу спожитої електричної енергії, як правило, один раз за фактичними показами засобів комерційного обліку електричної енергії на початку періоду, наступного за розрахунковим, відповідно до договору про постачання електричної енергії споживачу. Для здійснення розрахунків за фактично спожиту електричну енергію електропостачальник має сформувати та виставити споживачу платіжний документ у паперовій або електронній формі (у випадку згоди споживача на отримання електронного платіжного документа), на підставі даних комерційного обліку, отриманих у порядку, передбаченому Кодексом комерційного обліку (п. 4.13 ПРРЕЕ). Відповідно до п. 2.3.11 ПРРЕЕ комерційний облік на роздрібному ринку електричної енергії організовується адміністратором комерційного обліку та здійснюється постачальниками послуг комерційного обліку відповідно до вимог Закону України "Про ринок електричної енергії", Кодексу комерційного обліку та цих Правил. Згідно з п. 4.1. ПРРЕЕ розрахунки за електричну енергію та послуги, що надаються на роздрібному ринку, між учасниками цього ринку здійснюються у грошовій формі відповідно до укладених договорів. Отже, відповідач 1 проводить нарахування за спожиту електроенергію позивачем відповідно до вимог ПРРЕЕ та ККОЕЕ, з урахуванням усіх даних про обсяги спожитої електроенергії, переданих оператором системи розподілу як адміністратором комерційного обліку. Відповідач 1 вказує, що у позивача станом на 01.09.2021 була наявна заборгованість у сумі 5226,03 грн. На виконання пп. 2 п. 5.2.1 Правил електропостачальник має право звернутися до ОСР стосовно відключення (обмеження) електропостачання на об`єкт споживача у випадках, визначених цими Правилами. Згідно з п. 7.5 ПРРЕЕ заборгованість з оплати за спожиту електричну енергію відповідно до умов договору з електропостачальником є підставою припинення повністю або частково постачання електричної енергії споживачу. 14.12.2021 відповідачем 1 було надіслано попередження про припинення постачання електричної енергії до помешкання. З урахуванням п. 7.10 Правил припинення електроживлення електроустановок споживача здійснюється оператором системи у порядку, визначеному Кодексом системи передачі та Кодексом системи розподілу. На виконання пп. 2 п. 7.5 ПРРЕЕ у разі усунення споживачем в установлений строк порушень, що завчасно (до дня відключення) підтверджується належним чином, постачання електричної енергії споживачу не припиняється. Однак, як вбачається з матеріалів справи позивач наявну заборгованість не сплатив, у зв`язку з чим, 16.02.2022 було здійснено оплату наявної за особовим рахунком № [NUMBER] заборгованості за спожиту електроенергію. Відповідач 1 стверджує, що того ж дня було здійснено оплату наявної за особовим рахунком № [NUMBER] заборгованості за спожиту електроенергію. Відповідач 2 зауважує, що виконання вимог Правил, відновлення електропостачання до помешкання здійснюється після оплати вартості робіт з повторного підключення до електромережі. Так, відповідно до п. 7.12. ПРРЕЕ відновлення електроживлення електроустановок споживача, електроживлення яких було припинено з підстав, зазначених у пунктах 7.5 та/або 7.6 цього розділу, здійснюється оператором системи у порядку, визначеному Кодексом системи передачі та Кодексом систем розподілу, протягом 3 робочих днів у містах та 5 робочих днів у сільській місцевості після отримання від ініціатора відключення інформації про усунення споживачем порушень, що підтверджується відповідним документом учасника ринку, на вимогу якого здійснювалося припинення електроживлення. Про усунення причин відключення ініціатор такого відключення повідомляє оператора системи в день отримання такої інформації. Витрати оператора системи на здійснення робіт з припинення та відновлення електроживлення електроустановки споживача (повторне підключення електроустановки) покриваються за рахунок коштів ініціатора здійснення цих робіт, які відшкодовуються йому споживачем (крім випадків, визначених цим пунктом), якщо припинення постачання (розподілу або передачі) електричної енергії споживачу здійснювалося у встановленому цими Правилами порядку. У разі припинення електроживлення побутовому споживачу через заборгованість з оплати за спожиту електричну енергію побутовим споживачем не відшкодовуються витрати з припинення та відновлення електроживлення ініціатору цих робіт у таких випадках: станом на момент оформлення попередження розмір заборгованості побутового споживача з оплати за спожиту електричну енергію менший ніж розмір половини прожиткового мінімуму для працездатних осіб; побутовим споживачем протягом двох розрахункових періодів, що передують дню відключення, здійснено повну оплату спожитої електричної енергії. Таким чином, 17.02.2022 на підставі оплати вартості робіт з повторного підключення до електромережі, відповідачем 1 сформовано відповідну заявку, яку передано до ОСР для подальшого виконання робіт з відновлення електропостачання до квартири позивача. При цьому, як встановлено судом, на момент припинення електропостачання у позивача був наявний борг у сумі 5372,14 грн., що перевищує половину прожиткового мінімуму для працездатних осіб. При цьому, позивачем не доводиться обставини відсутності здійснення повної оплати спожитої електричної енергії протягом двох розрахункових періодів, що передують дню відключення. Отже, відповідачем 2 було за достатніх правових підстав стягнуто з позивача кошти на оплату вартості робіт з повторного підключення до електромережі, а відтак, суд відмовляє у задоволенні вимоги про зобов`язання зарахувати безпідставно стягнуті кошти в сумі 2153,00 грн. сплачені в лютому 2022 року в рахунок оплати за електроенергію. Надалі, станом на 08.02.2024 відповідно до обсягів переданих ОСР заборгованість за спожиту електроенергію становила 5372,14 грн., яка виникла внаслідок проведення оплат не кожного місяця, сумами, що не відповідають вартості спожитої електроенергії у відповідних розрахункових періодах. Отже, у зв`язку з наявною у позивача заборгованістю відповідачем 1 у лютому 2024 року надіслано попередження про припинення постачання електричної енергії до помешкання за особовим рахунком № [NUMBER] та, оскільки заборгованість за спожиту електроенергію не сплачено, постачання електричної енергії до квартири позивача було припинено 14.03.2024. Втім матеріали справи не містять доказів сплати позивачем наявної заборгованості, а відтак, у суду відсутні підстави для задоволення вимоги позивача про відновлення постачання електричної енергії в квартиру без оплати за повторне під`єднання до мережі. Щодо вимоги про стягнення моральної шкоди, суд зазначає наступне. Згідно ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Моральна шкода може полягати, зокрема: у порушенні психологічного благополуччя, переживаннях, стражданнях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, фізичному та психологічному пристосуванні до порушень у стані здоров`я. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Згідно ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Однак у цій справі позивачем не надано жодного доказу в частині обґрунтування суми відшкодування моральної шкоди, та не було надано доказів того, що діями співвідповідачів було принижено честь або гідність позивача, або порушились нормальні життєві зв`язки позивача. Відтак, у відшкодуванні моральної шкоди, слід відмовити. Підсумовуючи викладене вище, суд доходить до висновку про залишення позову без задоволення.

Outcome: dismissed