Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-19 00:00:00

Короткий зміст позовної заяви 31 січня 2025 року [PERSON] звернулася до Березівського районного суду Одеської області з позовом до Розквітівської сільської ради Березівського району Одеської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовна заява мотивована тим, що вона, [PERSON] , є сестрою по матері [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Після смерті [PERSON] в якості спадкового майна залишилася земельна ділянка, площею 4,14 га, розташована на території Ставківської сільської ради, масив 51, ділянка [NUMBER] , цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Вищевказана земельна ділянка належала померлому на підставі державного акта на право приватної власності на землю серії I-ОД № 016986, виданого Ставківською сільською Радою народних депутатів 30.03.2002 року, зареєстрованого у Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №157. Позивач зазначає, що довідкою за вих. № 02-23/1260 від 29 серпня 2018 року, виданою Розквітівською сільською радою об`єднаної територіальної громади Березівського району Одеської області, підтверджується, що [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , був зареєстрований та проживав до дня своєї смерті за адресою: [ADDRESS] ; на момент смерті [PERSON] за вказаною адресою інших зареєстрованих осіб не було. Вказує, що 08 грудня 2023 року звернулася з письмовою заявою до Суворовської державної нотаріальної контори у м. Одеса щодо прийняття спадщини після смерті брата. 26 березня 2024 року за вих. № 768/02-14 від державного нотаріуса Суворовської державної нотаріальної контори у м. Одеса було отримано інформаційний лист, в якому зазначено, що на підставі її заяви було заведено спадкову справу № 60Б/2024 та зазначено, що заяву про прийняття спадщини не було подано у строк, визначений ЦПК України, а також не надано документів, які підтверджують постійне проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини, то згідно із частиною 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Отже, їй рекомендовано звернутися з даного питання з позовом до суду. На поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивач вказує, що на час відкриття спадщини після смерті її брата [PERSON] , померлого [INFO] , вона перебувала у важкому емоційному стані, оскільки втратила рідну їй людину та не змогла знайти в собі сили для своєчасного звернення до нотаріуса з питань оформлення спадкових прав. Ураховуючи наведене, [PERSON] просить суд: - визначити їй, [PERSON] , [INFO] , додатковий строк терміном два місяці для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом після померлого [INFO] [PERSON] . Процесуальні дії суду Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31 січня 2025 року справа передана для розгляду судді Рябчун А. В. Ухвалою Березівського районного суду Одеської області від 04лютого 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження, а також задоволено клопотання позивача про витребування доказів, а саме: Витребувано у Пересипської державної нотаріальної контори у м. Одеса (адреса: 65102, Одеська область, м. Одеса, вул. Перша Сортувальна, буд. 36 Г) інформацію щодо заведення спадкової справи після смерті померлого [INFO] [PERSON] . Відповідно до протоколу судового засідання від 25 лютого 2025 року по справі оголошено перерву до 11 березня 2025 року для повторного виклику відповідача. Відповідно до довідкового листа від 11 березня 2025 року сторони по справі в судове засідання не з`явилися. Слухання справи призначено на 20 березня 2025 року. Ухвалою Березівського районного суду Одеської області від 11 березня 2025 року закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду на 20 березня 2025 року. Представник відповідача в судові засідання 25 лютого 2025 року, 11 березня 2025 року та 20 березня 2025 року не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, відзиву на позовну заяву не подав. 20 березня 2025 року подав до суду заяву про розгляд справи за відсутності представника Розквітівської сільської ради, проти задоволення позову не заперечує. Відзив на позовну заяву відповідач не подав. Фактичні обставини справи У свідоцтві про народження серії [NUMBER] , виданого 24 листопада 2020 року, зазначено, що [PERSON] народилася [INFO] , батько [PERSON] . Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданого 18 листопада 1991 року народження, [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] та після укладення шлюбу взяла прізвище чоловіка [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 06 грудня 2017 року Ширяївським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області, [PERSON] помер [INFO] . У довідці за вих. № 02-23/1260 від 29 серпня 2018 року, виданій Розквітівською сільською радою об`єднаної територіальної громади Березівського району Одеської області, зазначено, що [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , був зареєстрований та проживав до дня своєї смерті за адресою: [ADDRESS] ; на момент смерті [PERSON] за вказаною адресою інших зареєстрованих осіб не було. Судом встановлено, що 14 березня 2024 року Суворовською державною нотаріальною конторою у м. Одеса на підставі заяви [PERSON] заведено спадкову справу № 60Б/2024. Листом № 768/02-14 від 26 березня 2024 року, виданому державним нотаріусом Суворовської державної нотаріальної контори у м. Одеса, [PERSON] повідомлено, що заяву про прийняття спадщини не було подано у строк, визначений ЦПК України, а також не надано документів, які підтверджують постійне проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини, то згідно із частиною 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Отже, йому рекомендовано звернутися з даного питання з позовом до суду. Застосовані норми права та мотиви, з яких виходить суд при прийнятті рішення У частині першій статті 4 ЦПК України зазначено, що кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до норм статей 12, 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. При цьому кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до статей 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (стаття 1223 ЦК України). Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини першої та третьої статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини; 2) у спадкоємця були перешкоди для подання заяви для прийняття спадщини; 3) ці обставини визнані судом поважними (див. постанову Верховного Суду від 20 березня 2024 року у справі № 545/1231/23). Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту\~відкриття спадщини\~й до\~спливу шестимісячного\~строку,\~встановленого законом\~для її\~прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 17 серпня 2023 року у справі № 626/274/22, від 10 липня 2024 року у справі № 522/13476/23. Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються індивідуально в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи (див. постанову Верховного Суду від 07 грудня 2023 року у справі № 548/2415/21). Головною ознакою поважних причин є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини (постанова Верховного Суду від 31 липня 2024 року у справі № 706/275/22 (провадження № 61-12010св23) За конкретних фактичних обставин кожної справи суд має оцінювати тривалість пропуску строку для прийняття спадщини, що має важливе правове значення (постанови Верховного Суду від 03 квітня 2024 року у справі № 639/8197/21 (провадження № 61-14773св23). Зокрема, не є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини: незнання про смерть спадкодавця; юридична необізнаність спадкоємця про порядок прийняття спадщини, похилий вік; непрацездатність; встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, установлення факту проживання однією сім`єю); невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину; відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини; несприятливі погодні умови; перебування в депресії у зв`язку зі смертю спадкодавця, оскільки глибокі душевні страждання через смерть близької чи знайомої людини відчуває переважна більшість людей. Зазначене узгоджується з правовими висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 25 лютого 2025 року у справі № 344/584/24 (провадження № 61-16021св24). Встановлено, що спадщина після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , ніким не прийнята. При цьому спадкова справа № 60Б/2024 відкрита на підставі заяви позивачки [PERSON] . Відповідно до спадкової справи інші спадкоємці після смерті [PERSON] із заявами про прийняття спадщини не зверталися. Згідно пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, позивачка посилалась на важкий емоційний стан у зв`язку із втратою рідної людини. В судовому засіданні представник позивачки адвокат Волков О. Л. позовні вимоги підтримав, з підстав, наведених у позовній заяві. На поважність причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини вказав тяжкий емоційний стан позивачки після смерті брата. При цьому не вказав на наявність інших перешкод у позивачки для подання заяви про прийняття спадщини у строки, визначені ЦПК України. Проаналізувавши обставини справи, суд дійшов висновку про те, що позивачкою не надано належних доказів, та не доведено обставин, які б підтвердили існування об`єктивних перешкод, у зв`язку з якими у неї виникли істотні труднощі для вчинення такої дії, а тому вважає, що у задоволенні позову [PERSON] слід відмовити. При цьому судом враховано, що спадкодавець [PERSON] помер [INFO] , а із заявою про прийняття спадщини позивачка звернулася до нотаріальної контори 14 березня 2024 року, тобто через 6,5 років після відкриття спадщини. Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові - на позивача. З огляду на зазначене, відсутні підстави для розподілу судових витрат. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed