Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-20 00:00:00

Короткий опис справи Позивач 05 серпня 2024 року звернувся до суду із позовом у якому прохав суд: - стягнути з [PERSON] на користь АТ «УНІВЕРСАЛ\~БАНК» заборгованість у сумі 103\~548 грн 27 коп (сто три титсячі п`ятсот сорок вісім гривень) 27 копійок. - стягнути з [PERSON] витрати зі сплати судового збору у сумі 3028 (три тисячі двадцять вісім гривень) грн 00 коп. В обґрунтування позову позивач зазначив, що відповідач не виконує умови кредитного договору у зв`язку з чим має заборгованість перед банком у зазначеній сумі. Представник позивача звернувся до суду з заявою про розгляд справи без його участі та не заперечував проти заочного розгляду справи (а.с.63). Процесуальні дії по справі Протоколом автоматизованого розполіду судової справи між суддями 14.08.2024 суддю Ярощук О.В. визначено головуючою суддею (а.с.65). Суддею 19.08.2024 винесено ухвалу про відкриття провадження за правилами спрощеного позовного провадження із викликом сторін (а.с.68-69). Судом 21.03.2025 винесено ухвалу про розгляд справи заочно на підставі наявних доказів (а.с.87). Щодо належного повідомлення відповідача Із метою\~належного повідомлення\~відповідача щодо\~наявного цивільного\~провадження стосовно\~неї,\~судом 16.08.2024\~зроблено запит\~до Єдиного\~державного демографічного\~реєстру,\~згідно відповідді\~№743685\~встановлено зареєстроване\~місце проживання\~відповідача з\~03.04.2008\~року:\~ [ADDRESS] (а.с.66-67). Суд у судові засідання тричі викликав відповідача: \~ \~ \~ \~-ухвалою суду про відкриття провадження у справі та призначення судового засідання на 21.10.2024 (а.с.68-69); \~ \~ \~ \~-повісткою про виклик від 24.08.2024 про виклик на 21.10.2024 (а.с.71); -повісткою про виклик від 22.10.2024 про виклик на 23.12.2024 (а.с.77); -повісткою про виклик від 24.12.2024 про виклик на 21.03.2025 (а.с.81). Окрім того, судом розміщено публікацію на веб-сторінці Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська повістку про виклик відповідача у судове засідання (а.с. 85). Рекомендовані повідомлення повернулися до суду (а.с.73, 79, 86). Тобто суд вжив доступні і розумні заходи для повідомлення [PERSON] щодо розгляду справи, яка стосується її безпосередньо. Хоча загальна концепція справедливого судового розгляду та фундаментальний принцип змагальності провадження вимагають належного вручення судових документів стороні, стаття 6 Конвенції не заходить так далеко, що зобов`язує національні органи влади забезпечити ідеально функціонуючу поштову систему. Іншими словами, органи влади несуть відповідальність лише за ненадсилання заявнику відповідних документів. Суд виходить із того, що відповідач хоч і не отримав кореспонденцію, надіслану йому неодноразово судом за місцем реєстрації, само по собі не є достатнім для того, щоб закласти аргументовану основу для того, щоб стверджувати про те, що права відповідача за статтею 6 § 1 Конвенції могли були порушені. Окрім того, Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі №911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). На підставі ч. 8 ст.\~179, ч. 1 ст.\~280 ЦПК України, у зв`язку із тим, що відповідач, повідомлен належним чином про судове засідання, не з`явивсяь до суду і не повідомив про причини неявки, не подав відзив на позовну заяву та представник позивача висловив згоду на заочне вирішення справи, суд ухвалив здійснити заочний розгляд і вирішення справи на підставі наявних у ній доказів. Фактичні обставини, встановлені судом Банк та [PERSON] уклали договір про надання банківських послуг "Monobank" (далі - договір) на підставі анкети-заяви [PERSON] від 22.11.2019, за яким вона отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок, що підтверджується підписаною нею кваліфікованим електронним підписом анкети-заяви про надання банківських послуг (а.с. 10). Згідно з вказаною анкетою-заявою [PERSON] погоджується з тим, що ця анкета разом з Умовами і правилами обслуговування фізічних осіб в АТ «Універсал банк» при наданні банківських послуги щодо карткових продуктів, таблицею обчислення вартості кредиту і паспортом споживчого кредиту, Тарифами складають договір про надання банківських послуг, укладення якого підтверджує та зобов`язується виконувати його умови; обізнаність з указаними документами підтверджує. Відповідно до п. 4.2.10. Умов та правил обслуговування в АТ «УНІВЕРСАЛ\~БАНК» при наданні банківських послуг щодо продуктів monobank (далі - умови та правила) клієнт зобов`язаний оплачувати послуги банку, що виникають в результаті використання платіжних карток, згідно Тарифів. Відповідно до п. 4.3.2. Умов та правил банк має право вносити зміни до договору, а також у інші умови обслуговування рахунків в порядку та у спосіб, визначені цим договором. Згідно з п. 5.9. Умов та правил на суму наданого кредиту банк нараховує відсотки. Відсотки нараховуються за кожен календарний день використання кредитного ліміту за фактично витрачені в рахунок кредиту кошти з розрахунку 365/366 календарних днів у році, за процентними ставками, зазначеними в Тарифах. Відповідно до паспорту споживчого кредиту сума / ліміт кредиту від 0 до 500 000 (в залежності від суми, яка погоджена в заявці на кредит та відображена у мобільному додатку). Згідно з наданим банком розрахунком за договором № б/н від 22.11.2019, заборгованість [PERSON] станом на 11.02.2024 становить 103\~548, 27 грн (тіло кредиту). Згідно довідки відповідч періодично здійснювала погашення поточної забогованості (а.с. 6-8). Окрім того, відповідно до довідки про рух коштів за період з 22.11.2019-11.02.2024, [PERSON] активно користувалася виданої їй банком карткою (а.с.11-33). Факт отримання [PERSON] картки підтверджується довідкою про наявність рахунку від 31.07.2024, відповідно до якої остання має Чорну картку, строк дії якої 10/24 (а.с.34). Згідно довідки про розмір встановленого грошового ліміту, відповідачці 22.11.2019 встановлено вперше суму кредитного ліміту у розмірі 10\~000 грн, який у подальшому збільшувався. Останній раз збільшення відбулося 30.01.2021 до 100\~000 грн, який був зменшений 27.02.2022 до 85\~982 грн. (а.с.35). Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права Відповідно до ст. 5 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг "електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Склад та порядок розміщення обов`язкових реквізитів електронних документів визначається законодавством. Електронний документ може бути створений, переданий, збережений і перетворений електронними засобами у візуальну форму. Візуальною формою подання електронного документа є відображення даних, які він містить, електронними засобами або на папері у формі, придатній для приймання його змісту людиною. Положеннями ст. 8 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг"визначено, що юридична сила електронного документа не може бути заперечена виключно через те, що він має електронну форму. Допустимість електронного документа як доказу не може заперечуватися виключно на підставі того, що він має електронну форму. Згідно зі\~ст. 6 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг"\~електронний підпис є обов`язковим реквізитом електронного документа, який використовується для ідентифікації автора та/або підписувача електронного документа іншими суб`єктами електронного документообігу. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Відповідно до ч.1,2 ст.207\~ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-комунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди (ч. 1ст. 638 ЦК України). Згідно з ч. 1 ст.\~633\~ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом ст.\~634\~ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. З матеріалів справи вбачається, що відповідач уклала договір про надання банківських послуг № б/н на підставі анкети-заяви, що підтверджується кваліфікованим електронним підписом відповідача. Наведене вказує на те, що сторони досягли згоди щодо істотних умов договору, як того вимагають положеннястатті 638 ЦК України. Відповідно до ч. 1 ст.\~1054\~ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики (ч. 1 ст. 1048 ЦК України). Згідно з ч. 1\~ст. 1049 ЦК України\~позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Згідно з наданим банком розрахунком за договором № б/н від 22.11.2019, заборгованість [PERSON] станом на 11.02.2024 становить 103 548 грн 27 коп. (тіло кредиту). Враховуючи, що позивачка періодично здійснювала погашення за наданим кредитот (1500 грн. 20.08.2021; 1500 грн. 06-07.11.2021; 5000 грн 28.08.2021; 15341 грн- 13.11.2021; 7000 26.11.2021; 2700 грн 13.01.2022; 2000 грн 04.09.2021 та 26.01.2021; 3700 грн 08.02.2022; 4000 20.02.2022), суд виснує, що [PERSON] була достеменно обізнана про наявність у неї зобов`язань перед банком. Тобто, Товариство виконало взяті на себе зобов`язання за кредитним договором своєчасно та повністю, надавши [PERSON] в розпорядження платіжну картку із встановленням кредитного ліміту, однак в порушення ст.\~509,\~526,\~1048,\~1054 ЦК України\~та умов договору відповідач зобов`язання належним чином не виконувала, внаслідок чого в останньої перед позивачем утворилась заборгованість. У справах про стягнення кредитної заборгованості кредитор повинен довести виконання ним своїх обов`язків за кредитним договором, а саме надання грошових коштів (кредиту) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник - повернення грошових коштів у розмірі та на умовах, визначених договором (див. постанову Верховного Суду від 30.11.2022 у справі № 334/3056/15). Враховуючи диспозитивність цивільного судочинства та принцип змагальності, надані позивачем договір (анкета-заявка, умови та правила обслуговування, паспорту споживчого кредиту), розрахунок заборгованості, суд дійшов висновку щодо обгрунтованості заявлених вимог. Висновки за результатами розгляду заяви Отже, позовні вимоги АТ «УНІВЕРСАЛ\~БАНК» до [PERSON] про стягненняза боргованості підлягають задоволенню у повному обсязі. Судові витрати Питання про розподіл судових витрат між сторонами суд вирішує відповідно до положень\~ст. 141 ЦПК України, у зв`язку з чим з відповідача на користь АТ «УНІВЕРСАЛ\~БАНК» підлягає стягненню судовий збір в розмірі 3 028 грн.

Outcome: approved