Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-30 00:00:00

У лютому 2023 року [PERSON] (далі по тексту - позивачка) звернулася до Шевченківського районного суду м.Києва з позовом до ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (далі по тексту - відповідач), третя особа: Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, про зобов`язання вчинити дії, в якому просила суд зобов`язати ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» здійснити відключення ліній електропередачі та трансформаторної підстанції ЩТП-10/0,4 кВ №1779 (що знаходиться: Київська область, Вишгородський район, село Нові Петрівці), які підключені до ділянки між трансформаторною підстанцією ЩТП- 10/0,4 кВ №1317 та опорою №26 лінії електропередачі А-70 у 10 кіловат до трансформаторної підстанції КТП № 637, яка під`єднана до лінії електропередачі ПЛ-10 кВ Л-44 «Валки» (енергетичний ідентифікаційний код точки розподілу 62Z4590097336572) і знаходиться за адресою: Київська область, Вишгородський район, село Нові Петрівці. Свої вимоги позивачка мотивує тим, що вона на підставі договору дарування від 23.05.2019 є власником лінії електропередачі А-70 у 10 кіловат до трансформаторної підстанції КТП № 637, яка під`єднана до лінії електропередачі ПЛ-10 кВ Л-44 «Валки» (енергетичний ідентифікаційний код точки розподілу 62Z4590097336572) і знаходиться за адресою: Київська область, Вишгородський район, село Нові Петрівці (далі по тексту - ЛЕП). У березні 2020 року позивачка надала вищевказану ЛЕП в оренду громадянину [PERSON] , який 16.03.2020 під час огляду орендованої лінії електропередачі виявив підключену до неї трансформаторну підстанцію № 1779, яка належить відповідачу. Вказаний договір було розірвано 21.02.2022. У 2020 році відповідачем до ділянки між трансформаторною підстанцією ЩТП- 10/0,4 кВ №1317 та опорою №26ЛЕП була підключена лінія електропередачі та трансформаторна підстанція ЩТП-10/0,4 кВ №1779. Як зазначає позивачка, жодного погодження із нею, як власником, на таке підключення не проводилось, у неї відсутні будь-які документи, які б свідчили про законність такого підключення, а тому вважає що підключення відбулось незаконно. Незаконність побудови та підключення лінії електропередачі та трансформаторної підстанції ЩТП-10/0,4 кВ №1779 викликають у позивачки обґрунтовані побоювання, що вони можуть спричинити пошкодження або невідповідне функціонування належної їй ЛЕП. Так, позивачка вважає що її право, як власника ЛЕП, на безпечну та безперебійне експлуатацію є порушеними, у зв`язку з чим звернулась до суду з вимогою про відновлення становища, яке існувало до порушення шляхом відключення ліній електропередачі та трансформаторної підстанції ЩТП-10/0,4 кВ №1779, які підключені до ділянки між трансформаторною підстанцією ЩТП- 10/0,4 кВ №1317 та опорою №26 лінії електропередачі А-70 у 10 кіловат до трансформаторної підстанції КТП № 637, яка під`єднана до лінії електропередачі ПЛ-10 кВ Л-44 «Валки» (енергетичний ідентифікаційний код точки розподілу 62Z4590097336572), що належить їй на праві власності. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.03.2023 матеріали вказаної справи передані для розгляду судді Аббасовій Н.В. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 03.03.2023 відкрито провадження у даній справі, призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. 07.04.2023 на адресу суду надійшли пояснення представника Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг. 01.06.2023 на адресу суду надійшли письмові пояснення представника позивача. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 05.06.2023 витребувано у ПАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" інформацію щодо підключених споживачів до лінії електропередачі та трансформаторної підстанції ЩТП-10/0,4 кВ №1779, що знаходиться за адресою: Київська область, Вишгородський район, село Нові Петрівці, які підключені до ділянки між трансформаторною підстанцією ЩТП-10/0,4 кВ №1317 та опорою № 26 лінії електропередачі А-70 у 10 кіловат для трансформаторної підстанції КТП №637, яка під`єднана до лінії електропередачі ПЛ-10 кВ Л-44 "Валки" (енергетичний ідентифікаційний код точки розподілу 62Z4590097336572) і знаходиться за адресою: Київська область, Вишгородський район, село Нові Петрівці. 22.06.2023 на виконання вищевказаної ухвали представником відповідача надано перелік підключених споживачів до лінії електропередачі та трансформаторної підстанції ЩТП-10/0,4 кВ №1779, що знаходиться за адресою: Київська область, Вишгородський район, село Нові Петрівці. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 27.07.2023 витребувано повторно у ПАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" інформацію із зазначенням повних анкетних даних та інформації щодо їх місця проживання підключених споживачів до лінії електропередачі та трансформаторної підстанції ЩТП-10/0,4 кВ №1779, що знаходиться за адресою: Київська область, Вишгородський район, село Нові Петрівці) які підключені до ділянки між трансформаторною підстанцією ЩТП-10/0,4 кВ №1317 та опорою № 26 лінії електропередачі А-70 у 10 кіловат для трансформаторної підстанції КТП №637, яка під`єднана до лінії електропередачі ПЛ-10 кВ Л-44 "Валки" (енергетичний ідентифікаційний код точки розподілу 62Z4590097336572) і знаходиться за адресою: Київська область, Вишгородський район, село Нові Петрівці. 26.10.2023 на адресу суду надійшла витребувана інформація із зазначенням повних анкетних даних та інформації щодо їх місця проживання підключених споживачів до лінії електропередачі та трансформаторної підстанції ЩТП-10/0,4 кВ №1779 із зазначенням повних анкетних даних та інформації щодо їх місця проживання підключених споживачів до лінії електропередачі та трансформаторної підстанції ЩТП-10/0,4 кВ №1779. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 26.10.2023 залучено до участі у справі за позовом [PERSON] до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі», третя особа: Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про зобов`язання вчинити дії, в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 21.05.2024 закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті в загальному позовному провадженні. Ухвалою суду від 28.08.2024 вирішено повернутись до стадії підготовчого провадження у справі та залучити ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору. 16.10.2024 на адресу суду надійшли додаткові пояснення ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», у яких представника відповідача наголошує, що обставини, які б вказували на порушення прав позивачки як власника з боку відповідача відсутні, стороною позивача не надані належні та допустимі докази, які б підтверджували порушення права власності відповідачем, а обраний спосіб захисту не відповідає спірним правовідносинам, що виникли в сфері електропостачання. За таких обставин представник відповідача вважає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 28.01.2025 закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті в загальному позовному провадженні. Представник позивачки в судовому засідання підтримав позов, заначивши що права позивачки, як власниці ЛЕП порушено, оскільки підключення відбулось без її згоди. Представник відповідача щодо задоволення позовних вимог заперечував, вказуючи на відсутність порушеного права позивачки. Треті особи: Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг та Товариство з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія» в судове засідання своїх представників не направили, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Треті особи: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, пояснень щодо позову не подавали. Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч. 1 ст. 223 ЦПК України). Заслухавши пояснення присутніх в судовому засіданні учасників справи, дослідивши матеріали справи та оцінивши зібрані по справі докази, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлені такі факти та їх правовідносини. Позивачка [PERSON] є власником лінії електропередачі А-70 у 10 кіловат до трансформаторної підстанції КТП № 637, яка під`єднана до лінії електропередачі ПЛ-10 кВ Л-44 «Валки» (енергетичний ідентифікаційний код точки розподілу 62Z4590097336572) і знаходиться за адресою: Київська область, Вишгородський район, село Нові Петрівці (далі по тексту - ЛЕП), що підтверджується копією договору дарування від 23.05.2019, укладеного між [PERSON] та [PERSON] . Належна позивачці на праві власності ЛЕП була надана в оренду громадянину [PERSON] , який в березні 2020 року під час огляду орендованої лінії електропередачі виявив підключену до неї трансформаторну підстанцію № 1779, яка належить відповідачу. Зазначені обставини стали підставою для розірвання договору оренди ЛЕП. 23.05.2019 між позивачкою та ПрАТ «Київобленерго», з метою електропостачання житлового будинку позивачки за адресою: [ADDRESS] , укладено договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії за особовим рахунком № [NUMBER] . Відповідно до укладеного договору №201064048, Акту розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін та згідно витягу з проекту «Реконструкція Л-4, ТП - 1317 для приєднання до електричних мереж електроустановок індивідуального житлового будинку [PERSON] по [ADDRESS] » відгалуження до (ділянка від опори №26, яка знаходиться у власності позивачки до ЩТП - 10/0,4 кВ №1317, що перебуває у власності відповідача) до якої підключена розвантажувальна ЩТП - 10/0,4 кВ №1779 перебуває у власності ПАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі». 21.05.2024 співробітниками ПАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» за участі представника позивачки - [PERSON] здійснено візуальне обстеження точки приєднання проектованої ПЛЗ-10 кВ та розвантажувальної ЩТП-10/0,4 Кв №1779 від ПЛ-10 кВ Л-44 «Валки», ділянка оп. 26 - ШТП - 10/0, кВ №13178 згідно Договору про стандартне приєднання до електричних мереж систем розподілу №К-08-17-0391 від 25.10.2017. За результатами обстеження складено Акт огляду точки приєднання від 21.05.2024 та здійснено фотофіксацію, копії яких містяться в матеріалах справи (т. 2, а.с. 148 - 157). У зазначеному Акті огляду точки приєднання від 21.05.2024 сторонами встановлено наступне: від ПЛ -10 кВ 44 «Валки» від опори №26 (яка перебуває у власності [PERSON] ) під`єднана ПЛ - 10 кВ (яка перебуває у власності Товариства) від якої підключена ТП - 1317 (перебуває у власності Товариства). Від ТП - 1317 побудована повітряна лінія (орієнтовно протяжністю 300 м.), на відстані орієнтовно 300 м. лінія уходить в землю КЛ - 10 кВ протяжністю (орієнтовно 150 метрів). На відстані 150 метрів підземна кабельна лінія підіймається на опору №202 (перебуває у власності Товариства). Від опори №202 до ТП №1779 веде повітряна лінія протяжністю 150 метрів. Відповідно до витягу з автоматизованої системи SAP від розвантажувальної ЩТП - 10/04 кВ №1779, шляхом перепідключення частини існуючої ПЛ-0,4 кВ Л-4 від ЩТП - 10/0,4 кВ №1317, заживлено 15 побутових споживачів, а саме: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Як встановлено вище, позивачка є власником технологічних електричних мереж, які використовуються для розподілу електроенергії ряду споживачів. Позивачка в позові стверджує про те, що вищезазначене підключення було здійснено без погодження з нею, тому порушено її право власності. Вважає, що підключення здійснено відповідачем незаконно і таке підключення може спричинити пошкодження або невідповідне функціонування лінії електропередачі, в зв`язку з чим просить про задоволення позову. Так, частиною 1 ст. 316 ЦК України визначено, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Частиною 1 ст. 317 ЦК України визначено, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до ч. 2 ст. 49 ЗУ «Про ринок електричної енергії» відносини між основним споживачем та користувачами, що живляться від його мереж, та оператором системи розподілу та/або оператором системи передачі регулюються кодексом систем розподілу, кодексом системи передачі, правилами роздрібного ринку та договорами, укладеними на їх основі. Згідно з підпунктом 1.1.2. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312 (далі - ПРРЕЕ): - власник електричних мереж - юридична або фізична особа, якій на праві власності або користування належать електроустановки, призначені для розподілу електричної енергії, або юридична особа, якій на праві власності або користування належать електроустановки, призначені для передачі електричної енергії; -основний споживач - споживач та/або власник електричних мереж, який не є оператором системи, електричні мережі якого використовуються оператором системи для транспортування електричної енергії іншим споживачам та/або для транспортування електричної енергії в мережі оператора системи. Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЗУ «Про ринок електричної енергії» оператор системи передачі та оператори систем розподілу мають надавати доступ до своїх електричних мереж на недискримінаційній та прозорій основі всім користувачам системи передачі/розподілу. Доступ до електричних мереж надається за тарифами на передачу та розподіл електричної енергії, що затверджуються Регулятором та оприлюднюються оператором системи передачі та операторами систем розподілу у встановленому порядку. Частиною 3 ст. 49 ЗУ «Про ринок електричної енергії» визначено, що основний споживач зобов`язаний укласти з оператором системи розподілу, на території здійснення ліцензованої діяльності з розподілу якого розташовані його мережі, договір про спільне використання електричних мереж за типовою формою, затвердженою Регулятором. Згідно з ч. 1 ст. 21 ЗУ «Про ринок електричної енергії» оператор системи передачі та оператори систем розподілу не мають права відмовити в приєднанні електроустановок замовника до системи передачі або системи розподілу за умови дотримання замовником кодексу системи передачі та кодексу систем розподілу, процедури приєднання, визначеної в кодексі системи передачі та кодексі систем розподілу. Відмова у приєднанні електроустановок замовника до системи передачі або системи розподілу з підстав, не передбачених цим Законом, не допускається. Залишення оператором системи передачі або оператором системи розподілу заяви про приєднання електроустановки замовника до системи передачі або системи розподілу з будь-яких підстав без розгляду, повернення такої заяви, залишення її без руху, відмова у її прийнятті не допускається. Згідно з підпунктом 1.2.3. ПРРЕЕ оператор системи не має права відмовити в розподілі (передачі) електричної енергії електропостачальникам та споживачам до межі балансової належності їх електроустановок, у приєднанні до його мереж інших операторів системи, у тому числі оператора малої системи розподілу, або інших замовників послуги приєднання до електричних мереж за умови дотримання ними вимог законодавства України, зокрема законодавства у сфері енергетики. У разі використання оператором системи технологічних електричних мереж власника мереж, який не виконує функцій оператора системи згідно з умовами ліцензії або законодавством, для забезпечення транспортування електричної енергії електричними мережами, що не належать оператору системи відносини між власником цих мереж та оператором системи, у тому числі їх взаємна відповідальність, регулюються договором про спільне використання технологічних електричних мереж, що укладається між ними на основі типового договору (додаток 1 до цих Правил). Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Частиною 1 ст. 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно з ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. У частині 1 ст. 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право. Наявність права на пред`явлення позову не є безумовною підставою для здійснення судового захисту, а є лише однією з необхідних умов реалізації встановленого права. Порушенням вважається такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке; порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково. Звертаючись до суду з позовом позивач самостійно визначає порушене, невизнане чи оспорюване право або охоронюваний законом інтерес, які потребують судового захисту. Обґрунтованість підстав звернення до суду оцінюються судом у кожній конкретній справі за результатами розгляду позову. При цьому, відсутність порушеного, невизнаного або оспореного відповідачем приватного (цивільного) права (інтересу) позивача є самостійною підставою для відмови в позові (зокрема, постанова Верховного Суду від 15 березня 2023 року в справі № 753/8671/21, провадження № 61-550св22, постанова Верховного Суду від 29 червня 2021 року в справі № 916/2040/20, постанова Верховного Суду від 26 липня 2023 року в справі №760/23205/17, провадження №61-3557св23, постанова Верховного Суду від 18 вересня 2023 року у справі № 582/18/21, провадження № 61-20968сво21, постанова Верховного Суду від 21 лютого 2024 року в справі №175/1481/15-ц, провадження № 61-19687св18). Отже, практика Верховного Суду щодо необхідності першочергового встановлення порушеного права позивача є усталеною. Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року в справі № 638/2304/17, провадження № 61-2417сво19). Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені частиною другою ст. 16 ЦК України. Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити, які права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. Під час оцінки обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права. Право чи інтерес мають бути захищені судом у належний спосіб, який є ефективним (постанова Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17). Застосування будь-яких засобів правового захисту матиме сенс лише за умови, що обрані суб`єктом порушеного права способи захисту відповідають вимогам закону та є ефективними. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від виду та змісту правовідносин, які виникли між сторонами, від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб твердження позивача про порушення було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення. Отже, захисту підлягає наявне законне порушене право (інтерес) особи, яка є суб`єктом (носієм) порушених прав чи інтересів та звернулася за таким захистом до суду. Тому для того, щоб особі було надано судовий захист, суд встановлює, чи особа дійсно має порушене право (інтерес), і чи це право (інтерес) порушено відповідачем. Згідно з статтями 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ст. 80 ЦПК України). Відповідно до частин 1-3 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Із наведеного слідує, що на позивача покладається обов`язок довести, яким чином порушується його право або законний інтерес, а суд лише після підтвердження таких доводів може надавати оцінку усім обставинам спірних відносин, оскільки відсутність порушених прав чи інтересів є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог. Разом із цим, позивачкою не обґрунтовано та не доведено належними та допустимими доказами доводи про порушення її права власності внаслідок вчинення відповідачем дій щодо підключення до належної позивачці ЛЕП трансформаторної підстанції № 1779, яка належить відповідачу. Наявність у позивачки сумніву стосовно спричинення пошкодження або невідповідного функціонування належної їй ЛЕП не може слугувати достатньою підставою для захисту її цивільного права, за відсутності доказів того, що таке право не визнається або заперечується відповідачем. Отже, позивачкою не доведено обставини, які б підтверджували наявність порушення її права, за захистом якого вона звернулася до суду з цим позовом. Враховуючи недоведеність наявності порушення законних прав та інтересів позивачки, що є самостійною підставою для відмови у позові, суд зазначає про відсутність необхідності дослідження викладених позивачем в позові обставин підключення відповідачем спірної ТП без погодження з позивачкою, та надання оцінки щодо правомірності таких дій. За таких обставинах, суд приходить до висновку про залишення позову без задоволення. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, оскільки суд відмовляє в задоволенні позовних вимог, судові витрати, понесені позивачкою, відшкодуванню не підлягають.

Outcome: dismissed