Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-17 00:00:00

В.о. заступника керівника Ніжинської окружної прокуратури в інтересах держави в особі позивачів: Бобровицької міської ради, Державної екологічної інспекції у Чернігівській області звернувся до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної порубкою дерев. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що вироком Бобровицького районного суду Чернігівської області від 25.06.2024 у справі №729/427/24 [PERSON] визнано винуватим в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України. Встановлено, що [PERSON] 16.01.2024 прибув до лісового масиву кварталу 22 виділу 8 обходу 2 Коляжинського лісництва філії «Ніжинське лісове господарство» ДП «Ліси України», розташованого поблизу с. Кобижча Ніжинського району (координати 50.850074, 31.459835), самовільно, всупереч установленим законом порядку, без відповідного дозволу, вчинив незаконну порубку 5 ростучих дерев породи сосна звичайна. Внаслідок незаконної порубки дерев [PERSON] , заподіяв істотну шкоду довкіллю та інтересам держави в особі Бобровицької міської ради (Бобровицької територіальної громади) на загальну суму 43 695,47 грн. Вказана сума збитків підтверджена висновком судової інженерно-екологічної експертизи № СЕ-19/125-24/1764-ФХЕД від 15.02.2024. В рамках кримінального провадження позов не заявлено, шкода винною особою, до завершення судового розгляду, в добровільному порядку не відшкодована. Тому просять стягнути з відповідача на користь держави в особі Бобровицької міської ради шкоду, заподіяну незаконною порубкою дерев в розмірі 43 695,47 грн. Ухвалою Бобровицького районного суду Чернігівської області від 20.01.2025 року було прийнято позовну заяву, відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін. Від сторін не надійшло клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін. Згідно з ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Положеннями ст. 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Судове засідання проведено в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Сторони повідомлені про відкриття провадження по даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін, про що в матеріалах справи маються відповідні поштові повідомлення. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін від сторін до суду не надходили. Від відповідача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнає. Статтею 206 ЦПК України встановлено, що відповідач має право визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Зважаючи на те, що справа розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження без наявності сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши всі матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», передбачено що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Відповідно до копії вироку Бобровицького районного суду Чернігівської області від 25.06.2024 у справі №729/427/24 [PERSON] визнано винуватим в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, вирок суду набрав законної сили 26 липня 2024 року(а.с.9-11). Згідно розрахунку шкоди заподіяної лісу, розмір завданої шкоди становить 43\~695,47 грн.(а.с.12-13). Вказана сума збитків також підтверджується висновком судової інженерно- екологічної експертизи № СЕ-19/125-24/1764-ФХЕД від 15.02.2024(а.с.14-21). Згідно листа Бобровицької міської ради від 04.12.2024 №03-16/4122, який надійшов у відповідь на запит Ніжинської окружної прокуратури, відшкодування збитків, заподіяних внаслідок незаконного вирубування дерев до бюджету міської територіальної громади відповідачем станом на день надання відповіді не проводилося і кошти на рахунок міської ради не надходили та міська рада до суду не подавала позову про стягнення з відповідача коштів у вигляді збитків за завдану шкоду навколишньому природному середовищу(а.с.24). Згідно із ч. 6\~ст. 82 ЦПК України\~вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до\~ст. 128 КПК України\~цивільний позов в інтересах держави щодо відшкодування шкоди заподіяної злочином пред`являється прокурором. Особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Відповідно до ч. 1\~ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно із ч. 4, 5\~ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забруднення навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, згідно зі\~ст. 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Відповідно до ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 105 Лісового кодексу України, відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Таким чином, встановлено факт протиправної поведінки відповідача, його вину, шкоду, завдану внаслідок порушення ним природоохоронного законодавства, а також причинно-наслідковий зв`язок між діями та завданою шкодою, та не підлягають доказуванню при розгляді даної справи, тому суд вважає, що даний позов підлягає задоволенню. Суд установив також, що визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а вимоги позивачів обгрунтовані на законі. Враховуючи те, що позивач відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» звільнений від сплати судового збору при зверненні до суду, а відповідач визнав позов до початку розгляду справи по суті, суд відповідно до ст. 141, ч. 1 ст. 142 ЦПК України вважає необхідним стягнути з відповідача на користь держави 50 % судового збору, що підлягав би до стягнення, у сумі 1514 грн. 00 коп. На підставі викладеного та

Outcome: approved