Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-19 00:00:00

11.07.2024 до Приморського районного суду міста Одеса надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири. Позовні вимоги мотивовано тим, що позивач проживає у квартирі [ADDRESS] , яка належить їй на підставі Договору дарування, посвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Боліщук С.І., 23.05.2018, за реєстровим № 60. Квартира є комунальною та складається з 6 самостійних квартир та 4 спільних, двох коридорів, туалету та ванної. Позивачка зазначає, що проживає в квартирі з 2018 року та з перших днів в антисанітарних умовах. Одна з причин це постійне залиття її квартири. В квартирі відповідача, який проживає поверхом вище, встановлена душова кабіна, яка не відповідає технічним нормам та вимогам. Всі стіни у ванній кімнаті були у плісняві. 20.01.2024 позивачка в черговий раз виявила, що її квартира залита водою, на стінах та стелі кімнати спостерігаються мокрі плями та пошкодження штукатурки. Внаслідок залиття квартири позивачці завдано майнової шкоди. 25.01.2024 комісією КП ЖКС «Порто-Франківський» проведено обстеження квартири позивача з метою виявлення причини і розміру заподіяної шкоди. Згідно з актом комісії залиття квартири позивача сталось внаслідок аварії централізованого опалення (ЦО), підвід до радіатору у вище розташованій, комунальній, приватизованій квартирі [ADDRESS] [PERSON] , що і спричинило залиття. Відповідно до висновку експертного дослідження вартість ремонтно-відновлювальних робіт, необхідних для усунення наслідків залиття становить 29\~168,94 грн, зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта ремонтно-будівельних робіт становить 36,66658 грн. З огляду на викладене, [PERSON] просить суд стягнути з відповідача 29\~168,94 грн відшкодування майнової шкоди, 3\~634,94 грн витрат на проведення експертизи та 20\~000,00 грн моральної шкоди. Ухвалою головуючого судді Свяченої Ю.Б. від 29.07.2024 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження. На виконання розпорядження № 159/25 в.о. керівника апарату Приморського районного суду м. Одеси Чукова Л.В. від 16.01.2025 протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу № 522/11492/24 передано для розгляду головуючому судді Павлик І.А. 13.02.2025 від позивача надійшла заява про долучення доказів, а саме: довідки про доходи №\~0220 7124 1638 9204 від 13.02.2025. Ухвалою суду від 20.02.2025 суддею Павлик І.А. справу прийнято до свого провадження. Відповідач повідомлявся про розгляд справи належним чином поштовим відправленням, однак рекомендовані повідомлення повернулись на адресу суду з відмітками «за закінченням терміну зберігання». Дослідивши матеріали справи та оцінивши зібрані у справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи в їх сукупності, суд дійшов наступних висновків. Згідно з ч. 1 ст.\~81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Як вбачається з договору дарування, посвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Боліщук С.І., 23.05.2018, за реєстровим № 60 [PERSON] є власницею квартири [ADDRESS] . 20.01.2024 сталося залиття квартири [ADDRESS] , про що складено акт обстеження від 25.01.2024. За змістом положень ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. Згідно акту обстеження, від 25.01.2024, складеного комісією у складі: Любові Шилкової (начальника ВД № 3 КП ЖКС «Порто-Франківський»), [PERSON] (майстра ВД № 3 КП ЖКС «Порто-Франківський») та [PERSON] (майстра ВД № 3 КП ЖКС «Порто-Франківський»), обстеження залиття квартири за адресою: [ADDRESS] , розташованої на другому поверсі трьохповерхового фасадного флігелю, приватизована, комунальна, загальна площа 256,19 кв.м., о/р [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . При візуальному огляді кімнати № 1, що знаходиться на другому поверсі трьохповерхового фасадного флігелю, квартира комунальна, приватизована, загальна площа 19,04 кв.м., о/р [PERSON] , виявлено на всій поверхні стелі, приблизно 6 кв.м., та частково на стінах, спостерігаються сліди замокання, також над вікном у кімнаті, від стелі до вікна виявлено дві тріщини, довжиною приблизно 70 см. Причина залиття кв. [ADDRESS] , о/р [PERSON] за вищевказаною адресою: наслідки аварії центрального опалення (ЦО), підвід до радіатору у вище розташованій, комунальній, приватизованій квартирі, [ADDRESS] , о/р [PERSON] , що і спричинило залиття. Статтями 15, 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ст. 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Як роз`яснено у п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Отже, системний аналіз норм чинного законодавства щодо відшкодування шкоди свідчить про те, що предметом доказування у справі про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, є обставини щодо факту залиття квартири, особи-завдавача шкоди, причинного зв`язку між діями завдавача та наслідками у виді шкоди, вини завдавача шкоди у завданні збитків, розміру збитків, заподіяних внаслідок залиття квартири. Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт. Додатком 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій встановлено форму згаданого акта. Тобто факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення, представника (власника) будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб як від потерпілої, так і від винної сторін є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря, квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність: у такому випадку в акті має бути зазначено що згадані особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій визначено, що з актом про залиття повинні бути ознайомлені мешканці відповідних квартир шляхом його підписання, що дає змогу майбутньому відповідачу включити до акту свої пояснення. Окрім цього, в актах повинна бути вказана чітка причина залиття, як того вимагає Додаток 4 до п. 2.3.6 зазначених Правил: «чітко зазначити причини, а саме несанкціоноване втручання мешканців кв. №___ у роботу системи (заміна радіаторів, трубопроводів, вентилів, рушникосушарок тощо), незадовільне технічне обслуговування систем, передчасний вихід з ладу радіаторів опалення, трубопроводів, вентилів, гнучких підводок та ін.». На підтвердження розміру матеріального збитку [PERSON] надано Висновок експерта від 08.04.2024 року № 24-487, з якого вбачається, що вартість ремонтно-відновлювальних робіт, необхідних для усунення наслідків залиття за адресою: [ADDRESS] в нині діючих цінах на будівельні матеріали і послуги становить 29\~168,94 грн. Для проведення вказаного дослідження експертом було використано акт комісійного обстеження від 25 січня 2024 року. Згідно з пп. 5.1 п. 5 розд. 2 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень тільки будівельно-технічна експертиза достовірно, справедливо, достатньо та належно може зазначити, яка шкода була завдана в результаті залиття квартири. Згідно ст. 76 ЦПК України дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів) для вирішення справи, встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством (ч. 1 ст. 102 ЦПК України). Згідно ст. 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз. Таким чином, долучений позивачем до матеріалів справи Висновок експерта від 08.04.2024 року № 24-487 є належним доказом, який підтверджує факт спричинення позивачу матеріальної шкоди у розмірі 29\~168,94 грн. Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд, встановивши обставини справи, які мають суттєве значення для її вирішення, надавши оцінку поданим сторонами доказам, доходить висновку про обґрунтованість заявлених [PERSON] позовних вимог, та необхідність стягнення з [PERSON] на користь позивача 29\~168,94 грн матеріальної шкоди. Крім того, позивачем заявлено про відшкодування 20\~000,00 грн моральної шкоди, яка була завдана неправомірними діями та бездіяльністю відповідача. Згідно\~зі ст.\~23\~ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав . Моральна шкода полягає:\~\~у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я;\~\~у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів;\~\~у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна;\~\~у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.\~\~Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.\~\~Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.\~\~Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.\~\~Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. У відповідності до п. 3\~Постанови Пленуму Верховного суду України від 31.03.95 N 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної(немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи\~юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 № 6, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Суд приймає до уваги, що через залиття квартири у позивача було порушено звичний та розмірений спосіб її життя, виникла необхідність докладання додаткових зусиль для його нормалізації та витрачання її власного часу для вирішення проблем пов`язаних з усуненням наслідків залиття. Крім того, позивач відчула емоційний стрес, душевні та психологічні страждання, негативні емоції, переживання пов`язані із пошкодженням майна, а тому вимоги [PERSON] про стягнення моральної шкоди підлягають частковому задоволенню у розмірі 2\~000,00 грн. Статтею 264 ЦПК України передбачено, що під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання, зокрема, як розподіл між сторонами судових витрат. Відповідно до ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. В матеріалах справи наявний акт № 24-487 попереднього розрахунку вартості виконання експертного дослідження № 24-487 та квитанції до платіжної інструкції на переказ готівки № 32 на суму 3\~635,00 грн з призначенням платежу: сплата рахунку 24-487 (52) від 30.01.2024 за експертне дослідження, що підлягає стягненню з відповідача. Згідно зі\~ст. 141 ЦПК України\~з відповідача підлягає стягненню на користь держави судовий збір, від сплати якого позивач була звільнена відповідно до положень ч. 1\~ст.\~8\~Закону України\~«Про судовий\~збір» у розмірі 1\~211,20 грн.

Outcome: partial