Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-30 00:00:00

Представник позивача звернулася в суд із позовною заявою до АТ «ОПЗ» про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та про стягнення компенсації втрати частини грошових доходів у зв`язку порушенням термінів їх виплати. Позов обґрунтовано тим, що 17.04.2003 [PERSON] був прийнятий на роботу до АТ "Одеський припортовий завод" на посаду електрогазозварника, котельний цех, де і працює на сьогоднішній час. Починаючи з липня 2023 року ПАТ "Одеський припортовий завод" не сплачувало заробітну плату [PERSON] по листопад 2023 року, сума заборгованості склала 57275,06 грн. Відповідно до\~розрахунку компенсації\~втрати частини\~грошових доходів\~у зв`язку\~порушенням термінів\~їх виплати\~складає \~7310,62\~грн.\~Отже станом\~на 30.01.2025\~сума загальної\~заборгованості складає\~64585,68. Позивач просить поновити строк для звернення до суду та стягнути з відповідача невиплачену заробітну плату. Ухвалою Южного міського суду Одеської області від 06.02.2025 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 10.03.2025 до суду надійшло клопотання, згідно якого представник відповідача просить відмовити у частині позовних вимог про негайне виконання рішення суду у частині стягнення з відповідача на користь позивача заробітної плати в межах платежу за один місяць. Ухвалою Южного міського суду Одеської області від 11.03.2025 розгляд цивільної справи відкладено та витребувано з АТ "Одеський припортовий завод" довідку про суми нарахованого, але не виплаченого [PERSON] доходу помісячно (після утримання податків і обов`язкових платежів). 31.03.2025 до суду надійшло клопотання, згідно якого представник відповідача повідомив, що довідка № 228 від 21.01.2025 надана на виконання ухвали від 11.03.2025, містить інформацію про суми нарахованого, але не виплаченого [PERSON] доходу помісячно з урахуванням утримання податків і обов`язкових платежів. В судове засідання сторона позивача не з`явилась, надала заяву про розгляд справи за їх відсутності, з врахуванням наданих доказів та заперечень. Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату та час був повідомлений належним чином. Якщо учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 01 жовтня 2020 року у справі №361/8331/18. Виходячи з вищевказаного, враховуючи строки розгляду справи, баланс інтересів сторін, освідомленість її учасників про розгляд справи, достатньої наявності у справі матеріалів для її розгляду, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності її учасників, які не з`явились до судового засідання. Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд дійшов наступного. Згідно довідки № 25/1070 від 14.01.2025 [PERSON] працює в АТ "ОПЗ" на посаді електрогазозварника, котельний цех, з 17.04.2003 наказ № 129-К від 14.04.2003 (а.с.10). Відповідно до довідки АТ «ОПЗ» № 228 від 21.01.2025, заборгованість по заробітній платі за липень - листопад 2023 складає 57275,06 грн (а.с.8). Статтею 43 Конституції України закріплено право на працю і заробітну плату, а саме визначено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижче від визначеної законом. Стаття 55 Конституції України наголошує, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Відповідно до ст. 115 КЗпП України заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата. Відповідно до ст. 233 КЗпП України працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених\~частиною другою\~цієї статті. У постанові від 15 листопада 2021 року у справі № 212/9516/19 Верховний Суд зазначив, що установлені\~статтею 233 КЗпП\~строки звернення до суду застосовуються незалежно від заяви сторін.\~ Звертаючись до суду з позовом 05.02.2025 представник позивача просить поновити строк звернення до суду. Враховуючи те, що відповідачем не спростовано наведені доводи позивачки щодо обставин поважності пропуску строку звернення до суду, суд доходить висновку про можливість задоволення клопотання про поновлення строку звернення до суду. Отже, суд вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача нараховану, але не виплачену заробітну плату у розмірі 57275,06 грн. Вирішуючи позовні вимоги про стягнення компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів їх виплати у розмірі 7310,62 грн суд виходить з наступного. Статтею 1\~Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати»\~встановлено, що підприємства, установи і організації всіх форм власності та господарювання здійснюють компенсацію громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи). У\~ст. 2\~Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати»\~визначено, що компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати (далі - компенсація) провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період починаючи з дня набрання чинності цим Законом. Під доходами у цьому Законі слід розуміти грошові доходи громадян, які вони одержують на території України і які не мають разового характеру, зокрема, заробітна плата (грошове забезпечення). Згідно довідки АТ «ОПЗ» № 228 від 21.01.2025, заборгованість по заробітній платі за липень - листопад 2023 складає 57275,06 грн. Таким чином, позивач має право на стягнення з відповідача як роботодавця на свою користь як працівника компенсації втрати частини заробітку у зв`язку з порушенням строків її виплати. Відповідно до\~ст. 4\~Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати»\~виплата громадянам суми компенсації провадиться у тому ж місяці, у якому здійснюється виплата заборгованості за відповідний місяць. Сума компенсації\~обчислюється шляхом\~множення суми\~нарахованого,\~але не\~виплаченого громадянину\~доходу за\~відповідний місяць\~(після\~утримання податків\~і обов`язкових\~платежів)\~на індекс\~інфляції в\~період невиплати\~доходу (інфляція\~місяця,\~за який\~виплачується доход,\~до уваги\~не береться). (ст. 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати»). Відповідно до п.4 Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженого\~постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2001 року № 159, сума компенсації обчислюється як добуток нарахованого, але невиплаченого грошового доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) і приросту індексу споживчих цін (індексу інфляції) у відсотках для визначення суми компенсації, поділений на 100. Індекс споживчих цін для визначення суми компенсації обчислюється шляхом множення місячних індексів споживчих цін за період невиплати грошового доходу. При цьому індекс споживчих цін у місяці, за який виплачується дохід, до розрахунку не включається. Щомісячні індекси споживчих цін публікуються Держкомстатом. Як вбачається з матеріалів справи, заборгованість по заробітній платі за липень - листопад 2023 складає 57275,06 грн (з урахуванням утримання податків і обов`язкових платежів) і саме виходячи з цієї суми стороною позивача проведено розрахунок інфляційного збільшення за період з грудня 2023 року по грудень 2024 року, яке склало 7310,62 грн. Суд, перевіривши розрахунок, який проведено відповідно до Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати та не спростовано відповідачем, дійшов висновку про його обґрунтованість та стягнення з АТ «ОПЗ» компенсації втрати частини заробітку у розмірі 7310,62 грн. Враховуючи те, що спір виник в наслідок неправомірних дій відповідача, які виразилися в порушенні строків виплати заробітної плати, то судові витрати в цій частині позову слід покласти на відповідача. Відповідно до\~ч.\~1\~ст.141\~ЦПК України\~судовий\~збір покладається\~на сторони\~пропорційно розміру\~задоволених позовних\~вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1)\~у разі\~задоволення позову\~-\~на відповідача; 2)\~у разі\~відмови в\~позові -\~на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позивачем подано позовну заяву через ЄСІТС, то згідно ч.3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору. Таким чином, враховуючи, що позивач звільнений від сплати судового збору за позовні вимоги про стягнення заборгованості по заробітній платі та стягнення компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати, з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 968,96 грн + 968,96 грн = 1937,92 грн. Питання стягнення витрат на правничу допомогу суд не розглядає, оскільки представник позивача зазначила у позові, що докази на підтвердження понесених витрат буде надано до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду.

Outcome: approved