Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-26 00:00:00

Стислий виклад позиції сторін. Позивач [PERSON] подала до суду позовну заяву до Жидачівської міської ради (відповідач), в якій просить скасувати арешт на земельні ділянки: для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських споруд у розмірі 0,1695 га, що розташована за адресою: [ADDRESS] кадастровий номер 4621585900:11:003:0014 та для ведення особистого селянського господарства, площею 0,2127 га кадастровий номер 462158900:003:0011 у с. Тейсарів Стрийського району Львівської області, які на підставі державних актів на право власності на земельну ділянку серії ЯД №474540 та ЯД№474539 належали її батькові [PERSON] . В обґрунтування позовних вимог щодо предмета спору покликається на те, що ухвалою Жидачівського районного суду Львівської області від 24.05.2018 було накладено арешт на земельну ділянку для обслуговування та будівництва житлового будинку та господарських будівель розміром 0,1695 га, яка розташована по [ADDRESS] та земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства площею 0,2127 га, яка розташована за адресою: Львівська область, Жидачівський район, с. Тейсарів, які на підставі державних актів на право власності на земельну ділянку серії ЯД №474540 та ЯД№474539 належать [PERSON] . [INFO] помер її батько [PERSON] , який заповів їй все своє майно, яке буде належати йому на день смерті. 23.10.2024 Жидачівська ДНК надала їй свідоцтво про право на спадщину за заповітом на житловий будинок з надвірними спорудами по [ADDRESS] , який належав батькові на праві власності. 17.10.2024 у зв`язку з видачею свідоцтва нотаріус отримав інформаційну довідку з Державного реєстру, звідки вона довідалася про арешт земельних ділянок. Вона як спадкоємець після смерті батька має намір приватизувати земельні ділянки, однак для цього необхідно скасувати арешт на зазначені земельні ділянки. Представник відповідача подав відзив на позовну заяву (а.с.31), в якому зазначив про відсутність на час розгляду в суді цієї справи матеріалів та іншої інформації, яка була б підставою щодо визнання чи заперечення позову. Позивач та її представник у судове засідання не з`явилися, однак представник позивача подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, однак у поданому до суду відзиві просить розглядати справу за його відсутності на підставі наявних матеріалів. Заяви, клопотання, подані учасниками справи. Позивачем подано заяву на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху та долучення квитанції (а.с.25). Представником позивача подано заяву про призначення справи до судового розгляду (а.с.32), заяву про розгляд справи без його участі (а.с.39). Процесуальні дії у справі. Ухвалою від 06.01.2025 позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків (а.с.20-21) Ухвалою від 14.01.2025 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її до відкритого підготовчого засідання в порядку загального позовного провадження (а.с.26-27). Ухвалою підготовчого засідання від 13.02.2025 закрито підготовче провадження і призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.34). Ухвалою судового засідання від 20.03.2025 постановлено проводити розгляд справи за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу (а.с.40). З урахуванням ухвалення цього рішення за відсутності учасників справи, датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення. Позиція суду. Суд, з`ясувавши обставини, на які сторона позивачки посилається як на підставу позовних вимог, врахувавши позицію сторони відповідача, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам у цілому, доходить висновку, що позов підлягає задоволенню повністю виходячи з такого. Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Ухвалою Жидачівського районного суду Львівської області від 24.05.2018 накладено арешт на майно, а саме: земельну ділянку для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських будівель і споруд в розмірі 0,1695 га, яка розташована за адресою: [ADDRESS] (кадастровий номер 4621585900:11:003:0014) та земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства площею 0,2127, яка розташована за адресою: Львівська область, Жидачівський район, село Тейсарів (кадастровий номер 4621585900:11:003:0011), які на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯД №474540 та ЯД №474539 належать [PERSON] (а.с.7-8, 15-17). Ухвалою Миколаївського районного суду Львівської області від 25.09.2018 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за реєстраційним №42018141330000016 від 02.05.2018, звільнено [PERSON] та [PERSON] від кримінальної відповідальності у зв`язку з закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності на підставі статті 49 КК України. Закрито кримінальне провадження відносно [PERSON] та [PERSON] за частиною 2 статті 28 частиною 2 статті 364, частиною 2 статті 28 частиною 2 статті 366 КК України (а.с.9). Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №399632270 від 17.10.2024, на земельну ділянку для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських будівель і споруд в розмірі 0.1695 га, яка розташована за адресою: [ADDRESS] (кадастровий номер 4621585900:11:003:0014), площею 0,1695 га, яка належить [PERSON] , накладено арешт (а.с.5). За змістом свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 23.10.2024, зареєстрованого у реєстрі за №1743, спадкоємцем майна [PERSON] є його дочка [PERSON] . Спадщина, на яку видано це свідоцтво складається з: житлового будинку з прилеглими до нього господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться по [ADDRESS] та розташований на земельній ділянці Вільховецької сільської ради (а.с.6). Зміст спірних правовідносин. Спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з наявністю у позивача права власності на майно у порядку спадкування за заповітом та перешкоди у належному оформленні цього права у позасудовому порядку через накладення арешту на зазначене майно. Норми права, які застосував суд. До спірних правовідносин, які виникли між сторонами, підлягають застосуванню норми Цивільного кодексу України (далі ЦК України). Відповідно до приписів частини 1 статті 16\~ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно з положеннями частини 1 статті 317\~Цивільного кодексу\~України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. За змістом частини 1 статті 321\~ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів (частина 1 статті 328 ЦК України). Відповідно до приписів статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). За змістом статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (частина 1 статті 1220 ЦК України). Згідно з положеннями частини 1 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Нормою частини 5 статті 1268\~ЦК України передбачено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. За змістом частини 1 статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Згідно з частиною 1 статті 391\~ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Також, суд зважає на роз`яснення, викладені у пункті 2 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», відповідно до яких позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном. Узагальнені фактичні обставини, встановлені судом. Судом встановлено на підставі безпосередньо досліджених та оцінених наявних у справі доказів, що [PERSON] є дочкою [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою слідчого судді Жидачівського районного суду Львівської області від 24.05.2018 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №42018141330000016 від 02.05.2018, на належні [PERSON] на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯД №474540 та ЯД №474539 земельні ділянки площею 0,1695 га кадастровий номер 4621585900:11:003:0014 та площею 0,2127 кадастровий номер 4621585900:11:003:0011 накладено арешт. Водночас, зазначене кримінальне провадження ухвалою Миколаївського районного суду Львівської області від 25.09.2018 закрито, однак судом не вирішено питання вжитих у цьому кримінальному провадженні заходів його забезпечення у виді арешту майна. Позивач є спадкоємцем за заповітом після смерті [PERSON] , звернулася до нотаріуса та отримала свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті батька на частину належного йому майна. Мотивована оцінка наведених сторонами аргументів щодо наявності підстав для задоволення позову. Суд зауважує, що [PERSON] є спадкоємцем майна [PERSON] за заповітом і у встановленому законом порядку прийняла спадщин після його смерті, про що свідчить видане на її ім`я свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 23.10.2024. За наведених обставин, вона має обґрунтоване право власності і на належні спадкодавцю [PERSON] згадані вище земельні ділянки. Однак, на даний час, ці земельні ділянки залишаються обтяженими (арештованими), що, у свою чергу, унеможливлює належне оформлення [PERSON] права власності на них у встановленому законом позасудовому порядку. Суд зазначає, що тривале нескасування арешту майна особи у разі закриття кримінального провадження, у рамках якого був вжитий відповідний захід його забезпечення, порушує право спадкоємця, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину після смерті власника цього майна, на мирне володіння ним. Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності та зважаючи на те, що земельні ділянки площею 0,1695 га кадастровий номер 4621585900:11:003:0014 та площею 0,2127 кадастровий номер 4621585900:11:003:0011 продовжують бути обтяженими (у виді їх арешту), не зважаючи на закриття кримінального провадження, у рамках якого було вжито цей захід забезпечення, і зазначена обставина порушує майнові права позивача [PERSON] , яка у встановленому законом порядку прийняла спадщину після смерті власника цих земельних ділянок, тому суд доходить переконання, що позов слід задовольнити повністю. На підставі статей 16, 317, 321, 328, 391 Цивільного кодексу України та

Outcome: approved