Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-23 00:00:00

\~ [PERSON] \~звернувся до\~суду з\~позовом до\~ [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири. Позов мотивовано тим, що згідно договору дарування від 18.10.2004 року та витягу з Державного реєстру правочинів № 205571, [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , квартира розташована на першому поверсі вказаного багатоквартирного будинку. 05.02.2023 року о 17 год. 30 хв. позивач звернувся до відділу оперативного реагування ВМР «Цілодобова варта» про затоплення його квартири з верхнього поверху. Того ж дня о 18 год. 25 хв. виїздом аварійної бригади ВМКП «Вінницяміськліфт» було виявлено, що воду перекрито мешканцями будинку через виявлення факту залиття. Доказом на підтвердження цих обставин є акт про залиття МКП «Управляючої компанії «Житло-Гарант» від 15 лютого 2023 року. Відповідно до зазначеного акта аварійна ситуація сталася внаслідок необережного користування ванною та сантехнічним обладнанням власником (мешканцем) квартири [ADDRESS] , що знаходиться поверхом вище у будинку за вказаною адресою. Обставини було зафіксовано фотозйомкою. З метою отримання відомостей про право власності на квартиру [ADDRESS] , представником позивача було здійснено електронний запит в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно через офіційний веб-сайт Міністерства юстиції України (https://miniust.gov.ua). Відповідно до інформаційної довідки № 355060365 за параметрами запиту по адресі місцезнаходження квартири було встановлено, що у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно такі відомості відсутні. У відповідь на адвокатський запит від 21 листопада 2023 року до вищезгаданого комунального підприємства надійшла відповідь, що наразі МКП «Управляюча компанія «Житло-Гарант»» не є розпорядником інформації щодо відомостей про суб`єктів з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, та до його повноважень не належать функції щодо здійснення реєстрації/зняття з реєстрації місця проживання. Виконавчий комітет Вінницької міської ради листом від 06 грудня 2023 року № 01/00/011/75315 повідомив заявника, що відсутні правові підстави для надання інформації щодо зареєстрованих осіб за адресою по [ADDRESS] . Так, за фактом залиття було проведено обстеження технічного стану опорядження (стелі та стіни) та мережі електропостачання приміщень квартири. Комісією у складі інженера з технічного обстеження будівель та експерта з обстежень будівель та інженерних споруд було складено акт обстеження приміщень від 01 вересня 2023 року, у якому встановлено необхідність проведення ремонтних робіт по усуненню виявлених недоліків. Задля попередження подальшого замокання та псування приміщення квартири, позивач був змушений скористатися послугами компанії «Стелівсім» щодо зливу води та висушування стелі його приміщень квартири, додатково витративши кошти у розмірі 1800,00 грн. (одна тисяча вісімсот гривень), що підтверджується актом прийняття-передачі виконаних робіт від 13 лютого 2023 року. Також, на підставі договору № 1-2 від 20 лютого 2023 року, укладеного між позивачем та ФОП [PERSON] , було складено дефектний акт на капітальний ремонт електричних мереж квартири. Вартість робіт за складення відповідного дефектного акта по договору становила 2300,00 грн. (дві тисячі триста гривень). З метою визначення розміру завданих збитків, позивач звернувся до проектної організації ФОП [PERSON] . Згідно зведеному кошторисному розрахунку за поточними цінами на 01.09.2023 року, вартість капітального ремонту житлової квартири позивача склала 68 291,00 грн. (шістдесят вісім тисяч двісті дев`яносто одна гривня). В свою чергу, вартість капітального ремонту житлової квартири позивача, у цінах станом на 24 вересня 2024 року, становить 81 304,00 грн. (вісімдесят одна тисяча триста чотири гривні). А тому, підсумовуючи вбачається, що для відновлення порушених прав та інтересів позивача, з відповідача підлягає стягненню грошова сума у розмірі 85 404,00 грн. (81 304,00+2 300,00+1 800,00). Просив суд, стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] матеріальну шкоду внаслідок залиття квартири у розмірі 85\~404,00 грн. В судове засідання представник позивача Браславець Я.Ю. не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив суд їх задовольнити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, повторно, хоча про день, час та місце проведення судового засідання повідомлявся вчасно та належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Суд вважає, що справу слід розглянути ухваливши заочне рішення на підставі ст.280 ЦПК України, відповідно до якої, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів якщо відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання та не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин і позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Дослідивши та оцінивши матеріали справи, інвентарної справи, суд вважає, що позов підлягає до часткового задоволення. Судом встановлено, що відповідно до договору дарування від 31.01. 2003 року, квартира за адресою: [ADDRESS] належить [PERSON] (а.с.127). Згідно договору дарування від 18.10.2004 року та витягу з Державного реєстру правочинів № 205571, [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , квартира розташована на першому поверсі вказаного багатоквартирного будинку (а.с.8-10). 05.02.2023 року о 17 год. 30 хв. позивач звернувся до відділу оперативного реагування ВМР «Цілодобова варта» про затоплення його квартири з верхнього поверху. Того ж дня о 18 год. 25 хв. виїздом аварійної бригади ВМКП «Вінницяміськліфт» було виявлено, що воду перекрито мешканцями будинку через виявлення факту залиття (а.с.12). Доказом на підтвердження цих обставин є акт про залиття МКП «Управляючої компанії «Житло-Гарант» від 15 лютого 2023 року. Відповідно до зазначеного акта аварійна ситуація сталася внаслідок необережного користування ванною та сантехнічним обладнанням власником (мешканцем) квартири [ADDRESS] , що знаходиться поверхом вище у будинку за вказаною адресою (а.с.11). Так, за фактом залиття було проведено обстеження технічного стану опорядження (стелі та стіни) та мережі електропостачання приміщень квартири. Комісією у складі інженера з технічного обстеження будівель та експерта з обстежень будівель та інженерних споруд було складено акт обстеження приміщень від 01 вересня 2023 року, у якому встановлено необхідність проведення ремонтних робіт по усуненню виявлених недоліків (а.с.16-17). Задля попередження подальшого замокання та псування приміщення квартири, позивач був змушений скористатися послугами компанії «Стелівсім» щодо зливу води та висушування стелі його приміщень квартири, додатково витративши кошти у розмірі 1800,00 грн. (одна тисяча вісімсот гривень), що підтверджується актом прийняття-передачі виконаних робіт від 13 лютого 2023 року. Також, на підставі договору № 1-2 від 20 лютого 2023 року, укладеного між позивачем та ФОП [PERSON] , було складено дефектний акт на капітальний ремонт електричних мереж квартири. Вартість робіт за складення відповідного дефектного акта по договору становила 2300,00 грн. (дві тисячі триста гривень) (а.с.13-14). З метою визначення розміру завданих збитків, позивач звернувся до проектної організації ФОП [PERSON] . Згідно зведеному кошторисному розрахунку за поточними цінами на 01.09.2023 року, вартість капітального ремонту житлової квартири позивача склала 68 291,00 грн. (шістдесят вісім тисяч двісті дев`яносто одна гривня) (а.с.24-65). В свою чергу, вартість капітального ремонту житлової квартири позивача, у цінах станом на 24 вересня 2024 року, становить 81 304,00 грн. (вісімдесят одна тисяча триста чотири гривні). Пунктами 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76 визначено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт за формою, встановленою додатком 4 до цих Правил. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтована вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім`я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися з таких-то причин). У листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 року №12/20-11-1975 «Щодо ремонту квартири після залиття» також зазначено, що при складанні акту про залиття присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. Якщо винуватець події відмовляється підписувати акт, необхідно запросити свідків з числа сусідів. Вони також можуть засвідчити факт затоплення та скласти опис пошкоджень та зіпсованого майна. Тобто, факт залиття квартири, характер та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтована вартість) та його наслідків має бути зафіксований актом комісійного обстеження квартири, складеним за обов`язкової участі потерпілої та винної особи. Так, за фактом залиття було проведено обстеження технічного стану опорядження (стелі та стіни) та мережі електропостачання приміщень квартири. Комісією у складі інженера з технічного обстеження будівель та експерта з обстежень будівель та інженерних споруд було складено акт обстеження приміщень від 01 вересня 2023 року, у якому встановлено необхідність проведення ремонтних робіт по усуненню виявлених недоліків (а.с.16-17). Крім того, згідно вимог ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Згідно ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Пленум Верховного Суду України і своїй постанові № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» у п. 2 роз`яснив, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її задала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Згідно ст. 286 ч. 3 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до ст. 1166 ч. 1 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. В постанові Верховного Суду від 19.09.2019 р. (справа №383/846/18) зазначено, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно ст. 22 ч. 2 п. 1 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Судом встановлено, що станом на 24.09.2024 року ремонтні роботи в квартирі за адресою: [ADDRESS] , складає 81\~304,00 грн. Крім того, вартість робіт для складання дефектного акта по договору становила 2300,00 грн. (а.с.13). Докази понесення витрат, щодо зливу води та висушування стелі на суму 1800,00 грн. в матеріалах справи відсутні. Згідно акту прийняття виконаних робіт, кошторисні роботи по об`єкту будівництва: «капітальний ремонт житлової квартири по [ADDRESS] » складають 10\~000,00 грн. (а.с.117). На підставі викладеного суд прийшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, необхідно стягнути з відповідача на користь позивача матеріальну шкоду, завдану залиттям квартири, в розмірі 93\~604,00 грн. Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. На підтвердження понесених витрат на отримання професійної правничої допомоги адвокатом Браславцем Я.Ю. надано: ордер на надання правничої допомоги від 01.11.2024 року (а.с.67); договір про надання правової допомоги від 20.11.2023 року за підписом позивача [PERSON] та адвоката Браславця Я.Ю. (а.с.112-114), квитанція від 20.11.2023 року на суму 5000,00 грн.(а.с.115). Таким чином документально підтвердженими є витрати на правничу допомогу адвоката Браславця Я.Ю. у розмірі 5000,00 грн.

Outcome: partial