Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-24 00:00:00

31 січня 2025 року заступник керівника Хмельницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області (Хмельницький рибоохоронний патруль), Старокостянтинівської міської ради Хмельницької області звернувся в суд з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконним виловом водних біоресурсів. В обґрунтування позову зазначив, що Хмельницькою окружною прокуратурою в ході вивчення стану законності у сфері екологічного законодавства, в тому числі, щодо повноти та своєчасності відшкодування збитків, завданих навколишньому природному середовищу незаконним виловом водних біоресурсів встановлено, що [PERSON] , 11 квітня 2024 року близько 21 год. 55 хв. на річці Случ в с.Воронківці, Старокостянтинівської МТГ, Хмельницького району, Хмельницької області, займався незаконним виловом водних біоресурсів в період нересту риби забороненим знаряддям лову хваткою в кількості 1 (одна) штука, при цьому виловив рибу: «карась сріблястий» в кількості 18 (вісімнадцять) штук загальною вагою 2 (два) кг.. Постановою Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області у справою № 683/1964/24 від 08 липня 2024 року [PERSON] визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП та притягнуто його до адміністративної відповідальності у виді штрафу в розмірі 340 грн. з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, яким є підхвату (сітки) в кількості 1 (одна) шт. розміром 200 х 200 см, металевої хрестовини, чотирьох дерев`яних кругів. Вказує, що зазначеними протиправними діями [PERSON] завдано навколишньому природному середовищу шкоду на загальну суму 28 458 грн., яка на даний час залишається не відшкодованою. Своїми діями [PERSON] порушив вимоги ч. 1 ст. 27, п. 3, п. 4 ч.2 ст.63 Закону України «Про тваринний світ», п. п. 9 ч. 1 Розділу ІV, п.п. 4 ч.4 Розділу ІV «Правил любительського рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 № 700, які діяли на момент вчинення правопорушення, відповідальність за що передбачена ч. 4 ст. 85 КУпАП грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням заборонених знарядь лову). Ухвалою Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 06 лютого 2025 року у справі було відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Встановлено відповідачам 15-тиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву відповідно до ст. 178 ЦПК України. Відповідач своїм правом на подачу відзиву у встановлені судом строки, згідно ухвали Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 06 лютого 2025 року, не скористався. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступних висновків. Судом встановлено, що згідно постанови Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 08.07.2024 року, [PERSON] 11 квітня 2024 року близько 21 год. 55 хв. на річці Случ в с.Воронківці, Старокостянтинівської МТГ, Хмельницького району, Хмельницької області, займався незаконним виловом водних біоресурсів в період нересту риби забороненим знаряддям лову хваткою в кількості 1 (одна) штука, при цьому виловив рибу: «карась сріблястий» в кількості 18 (вісімнадцять) штук загальною вагою 2 (два) кг., чим порушив вимоги ч. 1 ст. 27, п. 3, п. 4 ч.2 ст.63 Закону України «Про тваринний світ», п. п. 9 ч. 1 Розділу ІV, п.п. 4 ч.4 Розділу ІV «Правил любительського рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 № 700 та вчинив адміністративне правопорушення за ч.4 ст.85 КУпАП грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням заборонених знарядь лову). Вказана постанова суду від 08.07.2024\~року набрала законної сили 19.07.2024 року. Відповідно до ч.6\~ст.82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. З наведеного вбачається, що преюдиційне значення у разі набрання законної сили постанови суду у справі про адміністративне правопорушення мають лише дві обставини, встановлені в такій постанові, а саме чи мало місце правопорушення та чи вчинено воно особою, яка притягується до адміністративної відповідальності. Відповідно до розрахунку розміру шкоди, завданої рибному господарству України складеним головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області Басун В.Б. сума збитків, заподіяних [PERSON] незаконного вилову риби виду «карась сріблястий» в кількості 18 штук (карась сріблястий), яка склала 28 458 грн. Причетність [PERSON] до вказаного правопорушення підтверджується: копією постанови Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 08.07.2024 року у справі № 683/1964/24 відносно [PERSON] , копією протоколу № 000012 про адміністративне правопорушення від 17.05.2024 року за ч.4 ст.85 КУпАП відносно [PERSON] ; копією розрахунку від 17.05.2024 року №000012 розміру шкоди, завданої рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства та охорони водних біоресурсів Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області; копією довідки від 19.04.2024 року; копією рапорту від 11.04.2024 року; протоколом вилучення від 11.04.2024 року. Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області направило лист № 1-16-17/790-24\~від 25\~липня 2024\~рокудля [PERSON] , про необхідність відшкодування шкоди, заподіяної рибному господарству України внаслідок вчинення вказаного правопорушення, в сумі 28 458 грн. Проте шкода [PERSON] , в добровільному порядку не відшкодована. Статтею 13 Конституції України встановлено, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Статтею 66 Конституції України встановлено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до частини 2 статті 13 ЦК України, при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині Порядок здійснення державного контролю за охороною, використанням і відтворенням тваринного світу визначається Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», Законом України «Про тваринний світ», Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», Законом України «Про мисливське господарство та полювання», іншими законодавчими актами. Статтею 27 Закону України «Про тваринний світ» та статтею 26 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» встановлено, що у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. Статтею 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що Державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Відповідно до вимог ч.ч. 4-5 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Частиною 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Частиною 2 ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» встановлено, що громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до статті 52-1 Закону України «Про тваринний світ» для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом. Згідно із ч.4 ст.63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Згідно розділу IV Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19 вересня 2022 року забороняється добування (вилов) такими знаряддями: 1) сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями добування (вилову), за винятком раколовок конструкції «хапка», підсак та ручних драг, встановлених цими Правилами розмірів. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі (частина перша статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища») Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду закріплені у статті 1166 ЦК України. Згідно з частинами першою, другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до положень статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Судом встановлено, що внаслідок порушення відповідачем правил рибальства, заподіяно шкоду навколишньому природному середовищу, внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів в сумі 28 458 грн., яка підлягає стягненню з відповідача відповідно ст. 1166 ЦК України на користь позивача. З урахуванням наведеного, позов прокурора підлягає задоволенню. Таким чином, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. У відповідності до ст. 141 ЦПК України, на користь позивача підлягає стягненню сплачений судовий збір за подання позовної заяви в розмірі 3 028 грн.

Outcome: approved