Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-09 00:00:00

Позивач [PERSON] з вернувся з позовом до суду, в якому просить стягнути (з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог) з Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпровські енергетичні послуги» заборгованість у сумі 32 642, 49 грн за договором купівлю- продаж електричної енергії за «зеленим» тарифом, 3430, 10 грн пені, 2768, 74 грн інфляційного збільшення, 607, 21 грн- 3% річних. В обґрунтування позову зазначено, що між ним і ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» укладено договір про купівлю- продаж електричної енергії за «зеленим» тарифом приватним домогосподарством ( ЕІС код 62Z1373018167631 о/р [NUMBER] ), виробленої з енергії сонячного випромінювання приватною сонячною установкою. За період серпень 2024 року по жовтень 2024 року утворилась заборгованість. У зв`язку з прострочкою оплати за договором просить стягнути пеню, інфляційне збільшення та 3% річні. Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 20.01.2025 відкрито провадження у справі та розгляд справи вирішено проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Відповідач проти задоволення позову заперечував та вказав, що заборгованість виникла не з його вини, оскільки отримує компенсацію від ПрАТ «НЕК «Укренерго» зі значною затримкою. Крім того зазначено, що відсутні підстави для стягнення нарахувань здійснених за механізмом встановленим ст. 625 ЦК України, оскільки відповідач не користувався грошовими коштами позивача. Крім того, достатні законні підстави для нарахування пені відсутні, оскільки зупинено настановами НКРЕКП нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, які укладені відповідно до ЗУ «Про ринок електричної енергії» між учасниками ринку електричної енергії. Представником позивача\~подане клопотання\~про розгляд\~справи у\~порядку спрощеного\~провадження з\~викликом сторін.\~Позивачем надані\~заперечення стосовно\~розгляду справи\~з викликом\~сторін. Ухвалою суду від 10.03.2025 відмовлено у задоволенні клопотання про розгляд справи з викликом сторін. Позивачем надані відповідь на відзив, а також заява про зменшення позовних вимог у частині стягнення 3% річних та інфляційних витрат. У заяві про зменшення позовних вимог позивач здійснив перерахунок 3% річних та інфляційних витрат, збільшивши період нарахування та просив стягнути 607, 21 грн 3% річних та 2768, 74 грн інфляційних витрат. Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст.49 ЦПК України, тож відповідно до п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Оскільки позивач збільшив розмір позовних вимог у частині стягнення 3 % річних та інфляційних витрат, зазначена заява є фактично заявою про збільшення позовних вимог. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про таке. Судом встановлено, що 07.10.2021 між [PERSON] та ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» укладений договір про купівлю-продаж електричної енергії за «зеленим» тарифом приватним домогосподарством (EIC код 62Z1373018167631, о/р [NUMBER] ), який є додатком 2 до договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг, типова форма якого встановлена додатком 6 до Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312 (а.с. 4-7). За умовами Договору (розділ 1) Споживач має право продавати постачальнику універсальних послуг електричну енергію, вироблену з енергії сонячного випромінювання та/або енергії вітру об`єктами електроенергетики (генеруючими установками) приватного домогосподарства, а постачальник універсальних послуг бере на себе зобов`язання купувати у Споживача електричну енергію за "зеленим" тарифом, встановленим НКРЕКП, в обсязі, що перевищує місячне споживання електричної енергії приватним домогосподарством, у строки, передбачені цим Договором. За п. 4.1, Договору розрахунковим періодом є календарний місяць. Оплата за продану електричну енергію, вироблену в обсязі, що перевищує місячне споживання електричної енергії приватним господарством, здійснюється постачальником універсальних послуг до 15 числа місяця, наступного за розрахунковим. Згідно з Актом приймання-передачі товару (електричної енергії) від 30.04.2024 (Додаток 3 до Договору про купівлю-продаж електричної енергії за «зеленим» тарифом приватним домогосподарством особ. рахунок/ КСЧ 522001153491) Споживачем передано, а Постачальником за розрахунковий період квітень 2024 року прийнято електричну енергію, вироблену генеруючими установками приватного домогосподарства по ЕІС-код точки комерційного обліку (точки розподілу) 62Z1373018167631 Вартість електричної енергії, що підлягає перерахуванню на поточний рахунок Споживача, яка розрахована у відповідності до Договору (за вирахуванням вартості податку на доходи фізичних осіб та військового збору) складає 15239, 58 грн (а.с.19 зв.б ). Згідно з Актом приймання-передачі товару (електричної енергії) від 31.05.2024 (Додаток 3 до Договору про купівлю-продаж електричної енергії за «зеленим» тарифом приватним домогосподарством особ. рахунок/ КСЧ 522001153491) Споживачем передано, а Постачальником за розрахунковий період травень 2024 року прийнято електричну енергію, вироблену генеруючими установками приватного домогосподарства по ЕІС-код точки комерційного обліку (точки розподілу) 62Z1373018167631. Вартість електричної енергії, що підлягає перерахуванню на поточний рахунок Споживача, яка розрахована у відповідності до Договору (за вирахуванням вартості податку на доходи фізичних осіб та військового збору) складає 20129, 01 грн (а.с. 22 зв.б). Згідно з Актом приймання-передачі товару (електричної енергії) від 30.06.2024 (Додаток 3 до Договору про купівлю-продаж електричної енергії за «зеленим» тарифом приватним домогосподарством особ. рахунок/ КСЧ 522001153491) Споживачем передано, а Постачальником за розрахунковий період червень 2024 року прийнято електричну енергію, вироблену генеруючими установками приватного домогосподарства по ЕІС-код точки комерційного обліку (точки розподілу) 62Z1373018167631 Вартість електричної енергії, що підлягає перерахуванню на поточний рахунок Споживача, яка розрахована у відповідності до Договору (за вирахуванням вартості податку на доходи фізичних осіб та військового збору) складає 15821, 92 грн (а.с.23 зв.б ). Згідно з Актом приймання-передачі товару (електричної енергії) від 31.07.2024 (Додаток 3 до Договору про купівлю-продаж електричної енергії за «зеленим» тарифом приватним домогосподарством особ. рахунок/ КСЧ 522001153491) Споживачем передано, а Постачальником за розрахунковий період липень 2024 року прийнято електричну енергію, вироблену генеруючими установками приватного домогосподарства по ЕІС-код точки комерційного обліку (точки розподілу) 62Z1373018167631 Вартість електричної енергії, що підлягає перерахуванню на поточний рахунок Споживача, яка розрахована у відповідності до Договору (за вирахуванням вартості податку на доходи фізичних осіб та військового збору) складає 13542, 88 грн (а.с. 20 зв.б) Згідно з Актом приймання-передачі товару (електричної енергії) від 31.08.2024 (Додаток 3 до Договору про купівлю-продаж електричної енергії за «зеленим» тарифом приватним домогосподарством особ. рахунок/ КСЧ 522001153491) Споживачем передано, а Постачальником за розрахунковий період серпень 2024 року прийнято електричну енергію, вироблену генеруючими установками приватного домогосподарства по ЕІС-код точки комерційного обліку (точки розподілу) 62Z1373018167631 Вартість електричної енергії, що підлягає перерахуванню на поточний рахунок Споживача, яка розрахована у відповідності до Договору (за вирахуванням вартості податку на доходи фізичних осіб та військового збору) складає 14862, 87 грн (а.с. 21 зв.б). Згідно з Актом приймання-передачі товару (електричної енергії) від 30.09.2024 (Додаток 3 до Договору про купівлю-продаж електричної енергії за «зеленим» тарифом приватним домогосподарством особ. рахунок/ КСЧ 522001153491) Споживачем передано, а Постачальником за розрахунковий період вересень 2024 року прийнято електричну енергію, вироблену генеруючими установками приватного домогосподарства по ЕІС-код точки комерційного обліку (точки розподілу) 62Z1373018167631 Вартість електричної енергії, що підлягає перерахуванню на поточний рахунок Споживача, яка розрахована у відповідності до Договору (за вирахуванням вартості податку на доходи фізичних осіб та військового збору) складає 11565, 73 грн (а.с. 17 зв.б. ) Згідно з Актом приймання-передачі товару (електричної енергії) від 31.10.2024 (Додаток 3 до Договору про купівлю-продаж електричної енергії за «зеленим» тарифом приватним домогосподарством особ. рахунок/ КСЧ 522001153491) Споживачем передано, а Постачальником за розрахунковий період жовтень 2024 року прийнято електричну енергію, вироблену генеруючими установками приватного домогосподарства по ЕІС-код точки комерційного обліку (точки розподілу) 62Z1373018167631 Вартість електричної енергії, що підлягає перерахуванню на поточний рахунок Споживача, яка розрахована у відповідності до Договору (за вирахуванням вартості податку на доходи фізичних осіб та військового збору) складає 6213, 89 грн (а.с. 18 зв.б) З боку відповідача оплата за період з квітня 2024 року по жовтень 2024 року здійснена частково: за квітень 2024 року- 25.06.2024; за травень 2024 року- 05.08.2024; за червень 2024 року-23.09.2024; за липень 2024 року-29.10.2024. Період серпень 2024 року по жовтень 2024 року оплата не здійснювалась. Отже, заборгованість за період з серпня 2024 року по жовтень 2024 року складає 32 642, 49 грн Зазначені обставини не заперечувалися сторонами. Частиною 1\~статті 526 ЦК України, встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 525 ЦК України). Частиною 1\~статті 655 ЦК України, за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Договір є обов`язковим для виконання сторонами (частина перша статті 629 ЦК України). Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно з п. 18 ч.1 ст.4 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються такі види договорів: …. про купівлю-продаж електричної енергії за "зеленим" тарифом. Відповідно до п. 4 ч. 5\~ст. 63 ЗУ «Про ринок електричної енергії»\~постачальник універсальних послуг зобов`язаний купувати електричну енергію, вироблену генеруючими установками приватних домогосподарств встановлена потужність яких не перевищує величину, визначену для відповідних категорій генеруючих установок приватних домогосподарств відповідно до частини 21\~статті 9-1 ЗУ «Про альтернативні джерела енергії», за «зеленим» тарифом в обсязі, що перевищує місячне споживання електричної енергії такими приватними домогосподарствами, та у кожному розрахунковому періоді здійснювати пріоритетну оплату її вартості. Згідно з п. 11.3.18 ПРРЕЕ умови та порядок оплати електричної енергії, виробленої генеруючою установкою (генеруючими установками) приватного домогосподарства, передбачені цими Правилами, зазначаються в договорі про купівлю-продаж електричної енергії за «зеленим» тарифом приватним домогосподарством. Як встановлено судом, сума заборгованості відповідача перед позивачем становить 32 642, 49 грн. Відповідач не надав докази оплати вартості електричної енергії за з серпня 2024 року по жовтень 2024 року Посилання відповідача на невиконання ПрАТ «НЕК «Укренерго» фінансових зобов`язань перед відповідачем, як на підставу невиконання останнім зобов`язань перед позивачем, суд вважає безпідставним, оскільки згідно ст. 617 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. Не вважається випадком, зокрема, недодержання своїх обов`язків контрагентом боржника, відсутність на ринку товарів, потрібних для виконання зобов`язання, відсутність у боржника необхідних коштів. З наведеного вбачається, що кредитор не має нести негативні наслідки відносин боржника з його контрагентами. Крім того, вступаючи у договірні відносини, боржник несе ризики можливої відсутності на ринку товарів, потрібних для виконання зобов`язання, та відсутності у нього необхідних коштів. Отже, посилання відповідача на те, що порушення грошового зобов`язання сталося не з його вини не приймається судом до уваги, оскільки невиконання ПрАТ «НЕК «Укренерго» укладеного з відповідачем договору не є підставою для невиконання відповідачем своїх грошових зобов`язань перед позивачем за відповідним договором, у тому числі в частині здійснення повної та своєчасної оплати вартості поставленого товару. Аналогічний висновок викладено Верховним Судом у постанові від 21.06.2022 у справі № 910/9905/21 та у постанові КГС від 06.12.2022 у справі № 910/14453/21. Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (ст. 625 ЦК України). За змістом цієї норми закону нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання. Передбачене частиною другою\~статті 625 ЦК України\~нарахування відсотків річних має компенсаційний, а не штрафний характер, оскільки є способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у отриманні компенсації від боржника. Такі висновки містяться, зокрема, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 14-446цс18. Крім того, оскільки відповідач не сплатив заборгованість за серпень -жовтень 2024 року, несвоєчасно сплатив за період з квітня 2024 року по липень 2024 року, суд вважає наявними підстави для стягнення з відповідача на користь позивача 3% річних та інфляційних втрат. Також суд зазначає, що відповідачем не висловлено заперечень з приводу розміру нараховань на підставі ст.625 ЦК України та не надано власного контррозрахунку. щодо стягнення суми пені Відповідно до ч. 1, 3\~ ст. 549 ЦК України\~неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Обов`язок сплатити пеню передбачено п. 4.10 укладеного між сторонами договору. Відповідно до наданого позивачем розрахунку розмір пені за несвоєчасні розрахунки відповідача за поставлену електричну енергію за період 25.05.2024 по 10.12.2024 становить 3430,10 грн. Згідно із п. 96\~ст. 1 ЗУ «Про ринок електричної енергії»\~учасник ринку електричної енергії (далі - учасник ринку) - виробник, електропостачальник, трейдер, оператор системи передачі, оператор системи розподілу, оператор малої системи розподілу, оператор ринку, гарантований покупець, оператор установки зберігання енергії та споживач, які провадять свою діяльність на ринку електричної енергії в порядку, передбаченому цим Законом. Відтак, [PERSON] та Товариство з обмеженою відповідальністю «Дніпровські енергетичні послуги» є учасниками ринку електричної енергії. Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг постановою від 25.02.2022 № 332 «Про забезпечення стабільного функціонування ринку електричної енергії, у тому числі фінансового стану учасників ринку електричної енергії на період дії в Україні воєнного стану» надано настанови учасникам ринку електричної енергії, які є обов`язковими для застосування. Так, пунктом 5 вказаної постанови (доповненим постанови НКРЕКП від 27.02.2022 №333) рекомендовано учасникам ринку електричної енергії на період дії особливого періоду зупинити нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до ЗУ «Про ринок електричної енергії». Підпунктом 16 пункту 1 постанови № 332 (доповненим постановою від 26.04.2022 № 413) визначено зупинити нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до ЗУ «Про ринок електричної енергії»\~між учасниками ринку електричної енергії на період воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування. Відповідна постанова у вказаній частині не визнана недійсною в установленому порядку. Правовий статус НКРЕКП, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначає ЗУ «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг». Відповідно до статті 1 вказаного Закону Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України. Особливості спеціального статусу Регулятора обумовлюються його завданнями і повноваженнями та визначаються цим Законом, іншими актами законодавства і полягають, зокрема, в особливостях організації та порядку діяльності Регулятора, в особливому порядку призначення членів Регулятора та припинення ними повноважень, у спеціальних процесуальних засадах діяльності Регулятора та гарантії незалежності в прийнятті ним рішень у межах повноважень, визначених законом, встановленні умов оплати праці членів та працівників Регулятора. Згідно з частиною 1 статті 3 цього Закону Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України. Відповідно до пункту 4 частини третьої статті 6 ЗУ «Про ринок електричної енергії» до повноважень Регулятора на ринку електричної енергії належать, зокрема, затвердження правил ринку, правил ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку, кодексу системи передачі, кодексу систем розподілу, кодексу комерційного обліку, правил роздрібного ринку, порядку розподілу пропускної спроможності міждержавних перетинів, який включає в тому числі положення щодо особливостей розподілу пропускної спроможності міждержавних перетинів з третіми державами, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії. Згідно з пунктом 4 частини четвертої статті 6 ЗУ «Про ринок електричної енергії» Регулятор має право приймати рішення, що є обов`язковими до виконання учасниками ринку. Пунктом 3 частини 2 статті 14 ЗУ «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» визначено, що Регулятор на своїх засіданнях приймає нормативно-правові акти з питань, що належать до його компетенції. Згідно частини 2 цієї статті рішення Регулятора оформлюються постановами, крім рішень щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення контролю, які оформлюються розпорядженнями. Рішення Регулятора підписуються Головою. Відповідно до пункту 1 частини 1 вказаного Закону для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор приймає обов`язкові до виконання рішення з питань, що належать до його компетенції. Отже, НКРЕКП (Регулятор) здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, Регулятор на своїх засіданнях приймає нормативно-правові акти з питань, що належать до його компетенції та є обов`язкові до виконання. Постанова від 25.02.2022 № 332 (у редакції від 26.04.2022) прийнята НКРЕКП (Регулятором) в межах своїх повноважень, а тому її положення, у тому числі, підпункт 16 пункту 1, відповідно до якого на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування зупиняється нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до ЗУ «Про ринок електричної енергії», між учасниками ринку електричної енергії, є обов`язковими до виконання всіма учасниками ринку та мають застосовуватись останніми у своїй господарській діяльності. Статтею 1 Конституції України\~передбачено, що Україна є правовою державою. Як зазначив Конституційний Суд України у рішенні № 9-рп/2001 від 19.06.2001 у справі № 1-37/2001, в правовій державі існує сувора ієрархія нормативних актів, відповідно до якої постанови та інші рішення органів виконавчої влади мають підзаконний характер і не повинні викривляти сутність і зміст законів. Отже, нормативні акти, що затверджуються Регулятором, не можуть суперечити\~Конституції України\~та законам, які регулюють господарські відносини на ринку електроенергії. Відповідно до частини першої\~статті 66 ЗУ «Про ринок електричної енергії»\~купівлю-продаж електричної енергії за двосторонніми договорами здійснюють виробники, електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, трейдери, гарантований покупець та споживачі. Істотні умови двосторонніх договорів визначені у частині третій\~статті 66 вказаного Закону, якими є, зокрема, умови про права, обов`язки та відповідальність сторін (пункт 8 частини третьої статті 66 Закону). Згідно з частиною третьою\~статті 6 Закону «Про ринок електричної енергії»\~до повноважень Регулятора на ринку електричної енергії належить, зокрема, затвердження типових та примірних договорів, визначених цим Законом, а відповідно до частини четвертої цієї ж статті рішення Регулятора є обов`язковими до виконання учасниками ринку (крім споживачів, що не є учасниками оптового енергетичного ринку). Таким чином, наведений аналіз нормативних актів дозволяє дійти висновку, що Регулятор наділений повноваженням нормативного регулювання договірних відносин на ринку електроенергії, зокрема, через затвердження типових і примірних договорів. Типові і примірні договори входять до системи джерел цивільного та господарського договірного права як особливі нормативно-правові акти. Затвердження таких договорів уповноваженими державними органами є формою державною регулювання договірних відносин у сфері господарювання. Відповідно до частини четвертої\~статті 179 ГК України\~типові договори затверджуються Кабінетом Міністрів України або у випадках, передбачених законом, іншим органом або органом державної влади, коли сторони не можуть відступати від змісту типового договору, але мають право конкретизувати його умови. Одним з принципів функціонування ринку електричної енергії є відповідальність учасників ринку за недотримання правил ринку, правил ринку «на добу наперед» та внутрішньо добового ринку, кодексу системи передачі, кодексу систем розподілу, кодексу комерційного обліку, правил роздрібного ринку, інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов договорів, що укладаються на цьому ринку (пункт 16 частини другої статті З\~Закону «Про ринок електричної енергії»). Унормування відповідальності за невиконання договорів на ринку електроенергії відбувається, зокрема, шляхом визначення відповідних положень щодо відповідальності у типових договорах, які затверджуються Регулятором, і мають силу нормативно-правового акта. Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» затверджено Указ Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, яким у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб. У подальшому строк дії воєнного стану в Україні було неодноразово продовжено. Статтею 1 ЗУ «Про правовий режим воєнного стану» визначено, що воєнний стан\~це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень. Відповідно до частини 2 статті 9 цього Закону Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України. Статтею 17 вказаного Закону встановлено, що органи державної влади України, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, громадські об`єднання, а також громадяни зобов`язані сприяти діяльності військового командування та військових адміністрацій у запровадженні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану на відповідній території. Відповідно до положень частини 1 статті 20 наведеного Закону правовий статус та обмеження прав і свобод громадян та прав і законних інтересів юридичних осіб в умовах воєнного стану визначаються відповідно до Конституції України та цього Закону. Суд враховує, що Національна комісія, яка здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, в преамбулі Постанови НКРЕКП від 25.02.2022 № 332 зазначила мету та підстави її прийняття. Зокрема, Регулятор заначив, що такою метою є забезпечення операційної безпеки функціонування основної частини ОЕС України від 25 лютого 2022 року, ураховуючи Протокол наради щодо обговорення заходів стабілізації учасників ринку електричної енергії під час особливого періоду та діє відповідно до\~законів України «Про ринок електричної енергії», «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг». Як зазначалося, у Постанові НКРЕКП від 25.02.2022 № 332 (у редакції Постанови НКРЕКП від 27.02.2022 № 333) рекомендовано учасникам ринку електричної енергії на період дії особливого періоду зупинити нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до\~ЗУ «Про ринок електричної енергії». Згідно з підпунктом 16 пункту 1 Постанови НКРЕКП від 25.02.2022 № 332 (у редакції Постанови НКРЕКП від 26.04.2022 № 413) на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування надати такі настанови - зупинити нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до ЗУ «Про ринок електричної енергії», між учасниками ринку електричної енергії. Отже, з урахування дії на території України воєнного стану, для учасників ринку електричної енергії, якими укладено типові договори відповідно до\~ЗУ «Про ринок електричної енергії»\~та постанов НКРЕКП, пункт 1 Постанови НКРЕКП від 25.02.2022 № 332 (у редакції Постанови НКРЕКП від 27.02.2022 № 333)\~це бажана з точки зору держави модель поведінки, яка має обов`язковий характер для учасників ринку електричної енергії. Підпункт 16 пункту 1 Постанови НКРЕКП від 25.02.2022 № 332 (у редакції Постанови НКРЕКП від 26.04.2022 № 413)\~це імперативна норма, якою держава вказала учасниками ринку електричної енергії, що на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування зупиняється нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до ЗУ «Про ринок електричної енергії». За таких обставин, суд вважає, що рішення Регулятора щодо порядку застосування норм про відповідальність учасників на ринку електроенергії не суперечать нормам\~Цивільного кодексу України\~та\~Господарського кодексу України\~про відповідальність у договірних відносинах з огляду на те, що Регулятор в силу Закону наділений повноваженнями унормовувати договірні відносини суб`єктів господарювання, що проводять свою діяльність у сфері енергетики, у тому числі в частині відповідальності за невиконання (неналежне виконання) договірних зобов`язань на ринку електричної енергії. При цьому такі рішення Регулятора не скасовують встановлену нормами\~Цивільного кодексу України\~та\~Господарського кодексу України відповідальність за порушення договірних зобов`язань для учасників ринку електроенергії, тане встановлюють мораторію для застосування цієї відповідальності, позаяк Регулятор, який наділений повноваженнями нормативного регулювання договірних відносин на ринку електроенергії, з метою забезпечення стабільного функціонування ринку електричної енергії, у тому числі фінансового стану учасників ринку електричної енергії, під час особливого періоду, в межах наданих йому Законом повноважень тимчасово зупинив нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до ЗУ \~«Про ринок електричної енергії», між учасниками ринку електричної енергії. Отже, хоча постанова НКРЕКП від 25.02.2022 № 332 має нижчу юридичну силу порівняно з\~Цивільним кодексом України\~та\~Господарським кодексом України, втім її норми є обов`язковими до виконання всіма учасниками ринку та мають застосовуватись останніми у своїй господарській діяльності на ринку електроенергії, зокрема, які уклали між собою двосторонні договори відповідно до\~статті 65, 66 ЗУ «Про ринок електричної енергії». Таких висновків дійшов Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 19 квітня 2024 року у справі № 911/1359/22. З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що відсутні підстави для стягнення пені за прострочення розрахунків за укладеним між позивачем та відповідачем договором від 07.10. 2021 Розподіл судових витрат Відповідно до частини першої ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно з ч.1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений позивачем судовий збір в розмірі 1211, 20 грн. Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 884, 66 грн.

Outcome: partial