Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-04 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] . На обґрунтування позовних вимог в позовній заяві позивач зазначив, що [INFO] померла його мати [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина на спадкове майно, зокрема, житловий будинок, розташований по [ADDRESS] та земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства, площею 1,97 га, розташована в межах території Старогороженської сільської ради, за межами населеного пункту, кадастровий номер 4820685600:01:000:0477. Позивач є спадкоємцем за заповітом після смерті матері [PERSON] , однак пропустив строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. На думку позивача, строк для звернення до нотаріальної контори був пропущений з поважних причин, а саме через необізнаність щодо наявності заповіту на його ім`я, про який йому стало відомо лише в вересні 2024 року. Після того, як у кінці вересня знайшов заповіт позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, проте йому було відмовлено у вчинені нотаріальної дії через пропущення шестимісячного терміну для прийняття спадщини. Посилаючись на викладене, позивач просив визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Ухвалою судді Баштанського районного суду Миколаївської області від 16.10.2024 року відкрито провадження у вказаній справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. 06.01.2025 року на запит суду від приватного нотаріуса Баштанського районного нотаріального округу Миколаївської області Павлової О.В. надійшло повідомлення про те, що за даними Спадкового реєстру станом спадкова справа після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , не заведена. Від позивача надійшла заява про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просив їх задовольнити. Від відповідача надійшла заява про розгляд справи у відсутність їх представника, позов визнають в повному обсязі проти задоволення позову не заперечують.\~\~ Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку про можливість застосування передбачених\~ст. 206 ЦПК України\~наслідків визнання позову відповідачем, оскільки таке визнання не суперечить вимогам закону та не порушує прав, свобод чи інтересів інших осіб. Відповідно до вимог ч.3 ст. 200 ЦПК України за результатами\~підготовчого провадження\~суд ухвалює\~рішення у\~випадку визнання\~позову відповідачем. Водночас судом встановлено, що дійсно [INFO] померла [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина на спадкове майно, зокрема, житловий будинок, розташований по [ADDRESS] та земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства, площею 1,97 га, розташована в межах території Старогороженської сільської ради, за межами населеного пункту, кадастровий номер 4820685600:01:000:0477. Позивач є спадкоємцем за заповітом після смерті [PERSON] . Постановою приватного нотаріуса Баштанського районного нотаріального округу Миколаївської області Павлової О.В. від 01.10.2024 року позивачу було відмовлено у вчинені нотаріальної дії через відсутність доказів прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1\~ст. 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Як вбачається із положень ч.1\~ст. 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до\~ст. 1272 ЦК України\~визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини з поважних причин, а саме через необізнаність щодо наявності заповіту на його ім`я, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно п. 24\~Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень\~ст.80 ЦПК України\~докази в їх сукупності, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку для прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Згідно зі\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до\~ст. 82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Відповідно до ч. ч. 1, 2\~ст. 206 ЦПК України\~позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві; у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову, якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, враховуючи, що відповідач визнав позов, що не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню. Згідно з ч. 3\~ст. 7 ЗУ "Про судовий збір"\~ та ч.1 ст. 142 ЦПК України \~у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. За таких обставин, з державного бюджету має бути повернуто позивачу судовий збір у сумі 605 грн. 60 коп. На підставі викладеного та

Outcome: approved