Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-03 00:00:00

03.05.2024 року представник позивача [PERSON] звернувся до суду із позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. 16.09.2024 року представник надав уточнену позовну заяву, де відповідачем зазначив Червоногригорівську селищну раду, та мотивував свої позовні вимоги наступним. [INFO] померла тітка позивачки [PERSON] , [INFO] , яка до дня смерті проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] .\~ \~\~Після її смерті залишилось спадкове майно, яке складається із земельної ділянки, площею 1,2001 га, розташованої на території Придніпровської сільської ради. За життя на випадок своєї смерті [PERSON] заповіту не склала. Спадкоємців першої черги після її смерті не залишилось, заяви про вступ до спадщини, окрім позивачки, ніхто не подав. Про наявність спадкового майна [PERSON] не знала, державний акт на землю вона знайшла лише в квітні 2024 року під час прибирання у домоволодінні померлої. Позивачка одразу звернулась до приватного нотаріуса Іопеля С.О. із заявою про прийняття спадщини після смерті тітки, але листом від 26.04.2024 року нотаріус відмовив у вчиненні нотаріальної дії, оскільки нею був пропущений встановлений законом строк для прийняття спадщини. [PERSON] зазначає, що строк вона пропустила з поважних причин, оскільки 22.04.2022 року на території України введено положення воєнного стану у зв`язку з повномасштабним вторгнення військ рф. У лютому 2022 року уряд дозволив не включати до строку прийняття спадщини період воєнного стану, однак з червня 2022 року почали діяти нові норми. Постановою КМУ від 24.06.2022 року визначено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці. Тобто строк не зупиняється на невизначений час. Дані законодавчі колізії ввели позивачку в оману, а також відсутність оригіналів документів на нерухоме майно, що належало померлій, зумовили пропуск нею шестимісячного строку для прийняття спадщини. Враховуючи викладене вище, позивачка просить суд визначити їй додатковий строк три місяці для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті її тітки. Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 20.05.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду за правилами загального провадження та призначено підготовче судове засідання (а.с.25-26). Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 20.05.2024 року зобов`язано приватного нотаріуса Іопеля С.О. надати суду належним чином завірену копію спадкової справи після смерті [PERSON] (а.с.28-29). Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 02.12.2024 року закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду. 04.03.2025 року від представника позивача [PERSON] до канцелярії суду надійшла заява про розгляд справи без його участі та без участі позивачки, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити (а.с.57). 20.11.2024 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від представника відповідача [PERSON] надійшла заява про розгляд справи без участі представника Червоногригорівської селищної ради, рішення просить прийняти на розсуд суду (а.с.54-55). Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось за відсутністю сторін, що відповідає положенням ч.2\~ст.247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, суд приходить до наступного. На підставі ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Правилами ст. 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Як встановлено судом, позивачка є племінницею [PERSON] , [INFO] . На підтвердження факту родинних відносин вона надала суду своє свідоцтво про народження серії [NUMBER] (а.с.10), де її батьком зазначений [PERSON] . Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження від 20.04.2024 року, батьком [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] (а.с.13-14). В свідоцтві про народження померлої [PERSON] батьком також зазначений [PERSON] (а.с.10). Померла [PERSON] декілька разів виходила заміж та змінювала прізвище з [PERSON] на [PERSON] , з [PERSON] на [PERSON] , з [PERSON] на [PERSON] . Даний факт підтверджено довідкою Департаменту інформаційних технологій Міністерства внутрішніх справ серії ІАА №0173039 (а.с.15). Зі своїм останнім чоловіком [PERSON] померла [PERSON] розлучилась в 2018 році, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серії [NUMBER] (а.с.16). В свою чергу позивачка також змінила своє дошлюбне прізвище [PERSON] на [PERSON] - при реєстрації шлюбу з [PERSON] , а згодом з [PERSON] на [PERSON] - при реєстрації шлюбу з [PERSON] , що підтверджується свідоцтвами про реєстрацію шлюбу (а.с.11,12). А отже, суд приходить до висновку, що позивачкою документально підтверджено родинні відносини з померлою [PERSON] , і не викликає сумніву той факт, що вона доводиться їй рідною племінницею. [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 31.08.2020 року Нікопольським міськрайонним відділом держаної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) (а.с.5). До дня смерті вона була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується довідкою №181 від 24.04.2024 року, наданою адміністратором ЦНАП Мельник В.В. (а.с.6). Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно у вигляді земельної ділянки площею 1,2001 га, розташованої на території Придніпровської сільської ради, яка належала померлій на підставі Державного акту серії Р2 №203521, виданого 06.05.2003 року Нікопольською райдержадміністрацією (а.с.7-8). У відповідності до ч.1 ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Іопель С.О. із заявою про прийняття спадщини після смерті тітки, але листом від 26.04.2024 року нотаріус відмовив у вчиненні нотаріальної дії, оскільки нею був пропущений встановлений законом строк для прийняття спадщини (а.с.17). Спадкоємці першої черги відсутні, окрім [PERSON] із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса ніхто не звернувся. Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №77227368 від 06.06.2024 року, наданої приватним нотаріусом Іопелем С.О., спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась, свідоцтво про право на спадщину не видавалось, заповіти не посвідчувались (а.с.33-34). Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивачка пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, а тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України. У пункті 24 (абз.6) постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця для вчинення цих дій. Враховуючи всі встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд вважає введення в Україні положення воєнного стану, тимчасове закриття всіх електронних реєстрів, в тому числі й спадкових, активні бойові дії на території Нікопольської територіальної громади є поважними причинами пропуску строку звернення до нотаріальної контори за оформленням спадкових прав. На підставі викладеного, враховуючи поважність причин пропуску позивачкою строку для звернення до нотаріальної контори, а також відсутність заперечень з боку відповідача, суд вважає за можливе позов задовольнити, визначивши [PERSON] додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини - три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Outcome: approved