Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-09 00:00:00

Адвокат Потьомкіна О. М. в інтересах [PERSON] звернулася до суду з даним позовом, в якому просить визначити [PERSON] додатковий строк два місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її батька [PERSON] , який помер [INFO] . Позовну заяву обґрунтовує тим, що [INFO] \~ померла її баба\~ [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] видане 25 травня 2023р. Хустським відділом ДРАЦС у Хустському районі Закарпатської області. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на житловий будинок, розташований в [ADDRESS] . З довідки, виданої Хустським ДПТІ з`ясовано, що 1/2 частина будинку [ADDRESS] , належала бабі на підставі рішення виконкому Хустської міської ради від 24.07.1996р. за № 258, інша 1/2 частина зазначеного будинку належала на підставі договору дарування, посвідченого Хустською держнотконторою від 26.12.1996р. за № 2-2389. При житті [PERSON] склала заповіт, яким заповідала житловий будинок з надвірними побудовами, що знаходиться в [ADDRESS] своєму сину,\~ батьку позивачки,\~ [PERSON] , [INFO] . Заповіт посвідчено державним нотаріусом державної нотаріальної контори та зареєстровано в реєстрі за № 2385. Після смерті [PERSON] в управління спадковим майном вступив її син [PERSON] , який був зареєстрований та постійно проживав в будинку. [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданому 13. 05.2023р. Хустським відділом ДРАЦС у Хустському районі Закарпатської області. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на житловий будинок з надвірними побудовами [ADDRESS] . Так як при житті батько заповіт не склав, позивачка вважала, що спадкоємцем після смерті батька є її мати [PERSON] . Через кілька днів після смерті батька, мати запевнила позивачку що звернеться до нотаріуса з приводу оформлення своїх спадкових прав на спадщину. Через рік після смерті батька, позивачка запитала матір чи прийняла вона спадщину, на що отримала ствердну відповідь, що нею зроблено для цього всі необхідні дії. Після цього дане питання у розмовах з матір`ю не піднімалося, адже не було підстав сумніватися у правдивості її слів. Проте, коли в серпні 2024 року позивачка спитала матір про свідоцтво про право на спадщину після смерті батька, - то почула відповідь, що до нотаріуса вона жодної заяви не подавала, оскільки не планує займатися питанням оформлення спадщини, оскільки це потребує часу та витрат коштів і вона не заперечує щоб спадщину після смерті батька оформила дочка. Через переконливі, але неправдиві запевнення матері про прийняття спадщини, позивачка пропустила строк для подачі заяви до нотаріуса з приводу успадкування майна, яке належало її батьку. Для належного оформлення документів на майно після смерті батька, вона\~\~ звернулася до нотаріуса, де з`ясувалося, що батько спадщину за заповітом після смерті баби не оформив належним чином. Також нотаріус повідомив, що позивачка пропустила строк вступу в спадщину, оскільки хоч\~ і проживає в будинку [ADDRESS] ,\~ однак реєстрація її місця проживання є [ADDRESS] . Крім Позивачки, спадкоємцем майна після смерті батька є її мати [PERSON] , яка заяву про вступ у спадщину у встановлений законом строк не подала.\~ Представник позивача адвокат Потоьомкіна О. М. подала до суду заяву, в якій просить провести розгляд справи за відсутності позивача та її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить позовну заяву задовольнити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився. Подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позов визнає, не заперечує проти ухвалення судом рішення про задоволення позову. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, з урахуванням заяв учасників процесу про слухання справи за їх відсутності, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Як роз`яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Оскільки під час розгляду справи відповідач визнав позов у повному обсязі і таке визнання не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову у повному обсязі. Питання стягнення судових витрат у справі позивач не ставить.

Outcome: approved