Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-03 00:00:00

20 січня 2024 року позивач звернувся до суду із позовом, в якому просить: -\~скасувати повідомлення КОМУНАЛЬНОГО ПІДПРИЄМСТВА «ДНІПРОПЕТРОВСЬКА ОБЛАСНА КЛІНІЧНА ЛІКАРНЯ ІМ.І.І.МЕЧНИКОВА» «ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ». про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 вих. №53/11145 від 12.10.2022 р. в частині встановлення професійного характеру захворювання: «Хронічне обструктивне захворюванням легень першої стадії (пиловий бронхіт першої стадії, емфізема легенів першої стадії),група «А», фаза неповної ремісії. Легенева недостатність першого ступеня». - скасувати акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 від 08.02.2023р. - стягнути на користь ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» суму понесених судових витрат. Ухвалою судді від 21 березня 2024 року відкрите загальне позовне провадження з викликом сторін у підготовче судове засідання. Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21 серпня 2024 року зазначену цивільну справу передано до розгляду судді Цитульському В.І. здійсненого на підставі розпорядження керівника апарату суду від 21 серпня 2024 року №497. 26 серпня 2024 року суддя своєю ухвалою прийняв цивільну справу до провадження з повторним призначенням підготовчого судового засідання. Ухвалою суду від 15 січня 2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті. Стислий виклад позиції позивача. Оскаржуване повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) у [PERSON] підлягає скасуванню оскільки основним чинником розвитку встановленого захворювання є паління, а не концентрація пилу різного походження при виконанні трудових обов`язків з огляду на те, що [PERSON] був забезпечений та використовував у роботі засоби індивідуального захисту органів дихання. В частині оскарження акту розслідування, позивач зазначив про те, що він підлягає скасуванню оскільки при його складанні не було розподілено функцій між членами комісії, що свідчить про формальне розслідування професійного захворювання. Стислий виклад заперечень відповідача. Згідно відзиву відповідача Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, останнє заперечує проти задоволення позову. У відзиві зазначає, що акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4 складено на підставі повідомлення Комунального підприємства\~«Дніпропетровська обласна\~клінічна лікарня\~ім.\~І.І.Мечникова»\~Дніпропетровської обласної\~ради про хронічне професійне захворювання за формою П-3. Головою комісії складено програму заходів з розслідування та розподіллено функції між членами комісії. Комісія діяла в межах наданих законом повноважень та прийшла до правильних висновків. Інші відповідачі та третя особа своїм правом на подання відзиву та пояснень не скористалися. В судовому представник позивача підтримала заявлені позовні вимоги. Представник відповідача зазначив, що вимоги необґрунтовані і просив відмовити у задоволенні позову. Інші учасники у судове засідання не з`явилися про дату час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Обставини, встановлені судом. 08 лютого 2023 року складено акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за висновками якого працівник Виробничого структурного підрозділу «Шахтоуправління Тернівське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» [PERSON] отримав хронічне професійне захворювання. У складі комісії брав участь заступник директора за охорони праці ВСП «Шахтоуправління Тернівське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля». Акт підписаний усіма членами комісії без зауважень. Заступником директора за охорони праці ВСП «Шахтоуправління Тернівське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» Коломойцем М.О. та представником підприємства Рибальчнком Д.В. складено окрему думку в якій вони зазначили, що у [PERSON] не могло розвинутися захворювання ХОЗЛ, внаслідок дії виробничих факторів, оскільки основним чинником розвитку такого захворювання є паління (в тому числі і пасивне), а тому воно не може вважатися професійним захворюванням. Згідно акту\~розслідування причин\~виникнення хронічного\~професійного захворювання\~(отруєння)\~встановлений основний\~діагноз:\~1.\~Вертеброгенна радикулопатія\~С7,\~S1\~справа,\~з помірно\~вираженими статико-динамічними\~порушеннями функції\~хребта,\~мязово-тонічним\~та стійким\~больовим синдромами,\~нейродистрофією у\~вигляді двобічного\~плече-лопаткового періартрозу (ПФ\~другого ступеня),\~остеоартрозу у\~поєднанні з\~періартрозом ліктьових суглобів\~(ПФ\~першого-другого\~ступеня)\~та колінних\~суглобів (ПФ\~другого ступеня). 2.\~Хронічне обструктивне\~захворюванням легень\~першої стадії\~(пиловий\~бронхіт першої стадії,\~емфізема легенів\~першої стадії),група\~«А»,\~фаза неповної\~ремісії. Легенева недостатність\~першого ступеня. 3.\~Двобічна хронічна\~нейросенсорна приглухуватість\~другого ступеня\~(з\~легким зниженням слуху). Причиною виникнення захворювання вказано: фізичне динамічне навантаження при загальному навантаженні за участю м`язів рук, тулуба, ніг становило 50949 кг/м; маса підіймання та переміщення вантажу постійно протягом робочої зміни 31,5 кг; періодичне перебування у незручній позі 22,8% часу зміни, у вимушеній позі навколішки 2,8 % часу зміни, нахили корпусу 233 рази на зміну, величина статичного навантаження за зміну при утриманні вантажу двома руками становило 36000 кг/с, переміщення у просторі, переходи по горизонталі 8,112 км. Хімічні фактори : фіброгенна дія, інші копалини вуглецю і вуглепородний пил з вмістом SiO2 15% в повітрі робочої 49,4 мг/м3 відповідно до вимог «Гігієнічних регламентів хімічних речовин у повітрі робочої зони», затверджених наказом МОЗ України від 14.07.2020 №1596. Фізичні фактори: еквівалентний рівень шуму 90дБА. В пункті 13 акту викладено висновок про наявність шкідливих умов праці [PERSON] загальна оцінка якого віднесена до 3 класу 4 ступеня «Шкідливі». Про вказаний вище діагноз комісії повідомлено КП «ДНІПРОПЕТРОВСЬКА ОБЛАСНА КЛІНІЧНА ЛІКАРНЯ ІМ.І.І.МЕЧНИКОВА» ДОР повідомленням П-3 від 12.10.2022. Супутніх діагнозів не виявлено, причиною хронічного професійного захворювання зазначено: пил, фізичне навантаження, шум. За подання позову позивачем сплачено судовий збір в сумі 6056,00 грн. Законодавство та висновки Верховного Суду, що застосовані судом. Відповідно до пункту 7 частини першої статті 1\~Закону\~України\~«Про загальнообов`язкове\~державне\~соціальне\~страхування» професійне захворювання - це захворювання, що виникло внаслідок професійної діяльності застрахованого та зумовлено виключно або переважно впливом шкідливих речовин і певних видів робіт та інших факторів, пов`язаних з роботою. Процедура проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форм власності врегульована Порядком № 337, який був чинним на момент виникнення спірних правовідносин. Віднесення захворювання до хронічного професійного здійснюється відповідно до процедури встановлення зв`язку захворювання з умовами праці згідно з цим Порядком та Переліком професійних захворювань, затвердженим\~постановою\~Кабінету Міністрів України від 08 листопада 2000 року № 1662\~(пункт 91 Порядку № 337). Для встановлення остаточного діагнозу та зв`язку захворювання з впливом шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу лікар-профпатолог області або міста направляє хворого до високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я, якому МОЗ надало право встановлювати остаточний зв`язок захворювання з умовами праці, з відповідними документами. До високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я у разі потреби для встановлення діагнозу можуть направлятися також хворі, які проходять обстеження у науково-дослідних інститутах (установах) медичного профілю (пункт 93 Порядку № 337). Відповідно до пункту 94 Порядку № 337\~високоспеціалізовані профпатологічні заклади охорони здоров`я проводять амбулаторне та/або стаціонарне обстеження хворих і встановлюють діагноз хронічного професійного захворювання (отруєння). Діагноз хронічного професійного захворювання (отруєння) може бути змінений або відмінений високоспеціалізованим профпатологічним закладом охорони здоров`я, який його встановив раніше, на підставі результатів додатково поданих відомостей або проведених досліджень і повторної експертизи. Відповідальність за встановлення або відміну діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) покладається на керівників таких закладів і голів лікарсько-експертних комісій. Рішення про підтвердження або відміну раніше встановленого діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) оформляється висновком лікарсько-експертної комісії. Пунктом 97 Порядку № 337 передбачено, що\~професійний характер хронічного захворювання (отруєння) встановлюється лікарсько-експертною комісією високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я (далі - лікарсько-експертна комісія), склад якої затверджує керівник такого закладу. У разі потреби до роботи лікарсько-експертної комісії залучаються спеціалісти (представники) територіальних органів Держпраці, підприємства (установи, організації), територіального органу Пенсійного фонду України, первинної організації профспілки, членом якої є хворий, або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня). Згідно з пунктом 99 Порядку №337 рішення про зв`язок захворювання з умовами праці приймається на підставі клінічних, функціональних досліджень (амбулаторних або стаціонарних) з урахуванням відомостей, зазначених у: трудовій книжці - для визначення стажу роботи в умовах дії виробничих факторів; виписці з амбулаторної картки (форма 025/у); історії хвороби за весь період спостереження; направленні хворого на огляд до лікарсько-експертної комісії з медичним висновком лікаря-профпатолога; санітарно-гігієнічній характеристиці умов праці; інформаційній довідці про умови праці працівника, що складається лікарями з гігієни праці територіального органу Держпраці, який здійснює нагляд за підприємством (установою, організацією), у разі підозри в нього хронічного професійного захворювання (отруєння); висновку фтизіатра, нарколога та інших документах (у разі потреби); акті за формою Н-1 (у разі гострого професійного захворювання (отруєння). Високоспеціалізованими профпатологічними закладами охорони здоров`я стосовно кожного хворого складається повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 (далі - повідомлення за формою П-3) згідно з додатком 19. Повідомлення за формою П-3 протягом трьох робочих днів після встановлення діагнозу надсилається керівникові підприємства (установи, організації), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), територіальному органу Держпраці, який здійснює державний нагляд (контроль) за підприємством (установою, організацією), територіальному органові Пенсійного фонду України за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також профпатологу, який направив хворого до високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я. Строк дії повідомлення за формою П-3 становить шість місяців з моменту встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) у працівника. У разі коли хворий працював на кількох підприємствах (в установах, організаціях), де були умови для розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння), або за кількома професіями, під час роботи за якими були умови для розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння), повідомлення за формою П-3 надсилається на останнє підприємство (в установу, організацію), де він працював за професією, під час роботи за якою були умови для розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння) (пункт 101 Положення № 337). Пунктом 105 Положення №337 передбачено, що\~після отримання повідомлення за формою П-3 керівник територіального органу Держпраці утворює протягом трьох робочих днів комісію з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) (далі - комісія з розслідування), до складу якої входять представники територіального органу Держпраці (голова комісії), закладу охорони здоров`я, що надає медичну допомогу працівникам підприємства (установи, організації), де працює хворий, або за місцем його проживання (якщо він не працює), роботодавця, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), вищого органу профспілки, територіального органу Пенсійного фонду України за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також у разі потреби представники інших органів. Зазначені заклади, органи та організації протягом однієї доби з моменту одержання повідомлення за формою П-3 повинні надати територіальному органові Держпраці письмову інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з розслідування. У пункті 112 Порядку №337 визначено, що комісія з розслідування зобов`язана: розробити програму розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння); розподілити функції між членами комісії, розглянути питання щодо необхідності залучення до її роботи експертів; провести розслідування обставин і причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння); скласти акт розслідування хронічного професійного захворювання (отруєння). Відповідно до пункту 113 Порядку 337 комісія з розслідування проводить оцінку умов праці працівника за матеріалами раніше проведеної атестації робочих місць, архівних даних підприємства (установи, організації), територіального органу Держпраці, наукових установ, характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах, результатів обстежень і досліджень, проведених атестованими лабораторіями в установленому законодавством порядку, вивчає приписи органів державного нагляду за охороною праці, подання посадових осіб територіальних органів Пенсійного фонду України та представників профспілок, інструкції з охорони праці працівників, заключні акти періодичних медичних оглядів, накази (рішення, розпорядження) адміністрації підприємства про порушення працівником вимог правил та інструкцій з охорони праці, строків проходження періодичних медичних оглядів, картки обліку індивідуальних доз опромінення на робочому місці із джерелами іонізуючого випромінювання, одержує письмові пояснення посадових осіб, інших працівників з питань, пов`язаних із розслідуванням причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), а у разі потреби вимагає проведення додаткових досліджень на робочому місці та бере участь у них, вивчає первинну медичну документацію хворого. За результатами розслідування комісія складає акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 згідно з додатком 21. Акт за формою П-4 є документом, в якому зазначаються основні умови, обставини та причини виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), заходи щодо запобігання розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння) та забезпечення нормалізації умов праці, а також встановлюються особи, які не виконали відповідні вимоги законодавства (пункт 117 Порядку № 337). Акт підписується головою та всіма членами комісії з розслідування. У разі незгоди із змістом акта член комісії з розслідування підписує його з відміткою про наявність окремої думки, яку викладає письмово, підписує та додає до акта як його невід`ємну частину. Акт за формою П-4, підписаний членами комісії з розслідування, протягом доби затверджується керівником територіального органу Держпраці та завіряється печаткою (пункт 118 Порядку № 337). Статтями 12 та 81 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За приписами ч.1 ст.82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Висновки суду. До складу комісії, яка проводила розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання увійшли представники ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», які подали окрему думку з незгодою з висновками викладеними в акті. Одна дослідивши цей документ, слід зазначити, що весь його зміст складаєть з посилань на певні норми умови та накази. Відсутнє обґрунтування висновку, чому представники вважають, що У [PERSON] захворювання не носить характер професійного. Які фактори свідчать про помилковість обставин викладених у акті. Позивачем не надано жодного документу на спростування висновків інформаційної довідки про умови праці. Аналогічно й щодо припущень позивача про паління [PERSON] , а також щодо відсутності зазначення шифру МКХ 10 в оскаржуваному повідомленні П-3. З урахуванням фактичних обставин справи, приходжу до висновку, що ПрАТ «ДТЕК\~Павлоградвугілля» не надало належних та достатніх доказів, які б об`єктивно та поза межами розумного сумніву доводили, що під час розслідування випадку професійного захворювання [PERSON] відповідачі допустили порушення вимог Порядку №337, які є істотними. Оскільки суд відмовляє у задоволенні позову понесені позивачем судові витрати не підлягають відшкодуванню. Іншими учасниками судових витрат до стягнення не заявлялося. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: dismissed