Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-13 00:00:00

Виконувач обов`язків керівника Тячівської окружної прокуратури Закарпатської області Фістер О.М. в інтересах держави в особі Буштинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення безпідставно збережених коштів за використання земельної ділянки. В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно вбачається, що [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу №9320 від 16.10.2008 та договору купівлі-продажу №1225 від 14.06.2019 належить на праві приватної власності нежитлове приміщення будівлі фруктосховища, площею 8261,3 кв. м., що знаходиться в [ADDRESS] . Вказана будівля розташована на земельній ділянці з кадастровим номером 2124455300:04:001:0440, площею 2,1022 га, з цільовим призначенням для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, яка розташована в [ADDRESS] та належить до комунальної власності. Вказане підтверджується, рішенням Буштинської селищної ради №1168\~від 21.12.2018, договором №3 про сплату авансового платежу в рахунок оплати ціни земельної ділянки від 03.05.2019 та інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно. Разом з цим, з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вбачається, що договір оренди земельної ділянки між Буштинською селищною радою та [PERSON] протягом\~2019\~-\~2023\~рр., не укладався. Відповідач протягом 2019-2023 рр. не був ані власником, ані постійним землекористувачем земельної ділянки, а тому не був суб?єктом плати за землю у формі земельного податку, при цьому, єдина можлива форма здійснення плати за землю протягом\~2019-2023\~рр. для нього, як землекористувача, була орендна плата (ст. 14.1.72 ПК України). Таким чином, у відповідача [PERSON] з моменту виникнення права власності на вказане нерухоме майно (14.06.2019), виник обов?язок оформити та зареєструвати речове право на відповідну земельну ділянку, яка знаходиться під вищевказаним нерухомим майном. При цьому, [PERSON] з часу виникнення права власності на нежитлову будівлю та відповідно користуючись земельною ділянкою, речові права на таку не оформила та за період з 14.06.2019\~по 31.12.2023\~не сплачувала за користування земельною ділянкою плату за землю у вигляді орендної плати. Так, згідно розрахунку безпідставно збережених коштів, [PERSON] за користування земельною ділянкою комунальної власності площею 2,1022\~га з кадастровим номером 2124455300:04:001:0440 без укладення договору оренди, проведеного Буштинською селищною радою вбачається, що з 14.06.2019 по 31.12.2023 розмір орендної плати, який підлягав сплаті відповідачем до місцевого бюджету, становив 304431,24 грн. Зокрема, за 2019 рік (в період з 14.06.2019 по 31.12.2019) - 36472,2 грн., за 2020 рік (12 місяців) - 66989,76 грн., за 2021 рік (12 місяців) - 66989,76 грн., за 2022 рік (12 місяців) - 66989,76 грн. та за 2023 рік (12 місяців) - 66989,76 грн., виходячи із суми 3% річних від нормативно-грошової оцінки земельної ділянки. Згідно витягу з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки № 497 від 07.06.2019 вартість земельної ділянки з кадастровим номером 2124455300:04:001:0440 становить 2 232 991,89 грн., 3% з якої становить 66989,76 грн. (2 232 991,89*3/100 = 66989,76). Враховуючи наведене, загальна сума недоотриманих Буштинською селищною радою коштів у вигляді орендної плати за використання [PERSON] земельної ділянки, кадастровий номер 2124455300:04:001:0440, площею 2,1022 га, цільове призначення - для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, що знаходиться в [ADDRESS] , в період з 14.06.2019 по 31.12.2023 склала 304431,24 грн. (36472,2 + 66989,76 + 66989,76 + 66989,76 + 66989,76 = 304431,24). 3 урахуванням викладеного, посилаючись на положення ст.ст. 1212, 1214 ЦК України вказує, що недоотримана Буштинською селищною радою орендна плата за використання земельної ділянки за адресою [ADDRESS] підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. Позивач звертає увагу, що недоотримання коштів у розмірі суми орендної плати суттєво ослаблюе дохідну частину місцевого бюджету та може призвести до неможливості покриття щомісячних (постійних) видатків місцевого бюджету і як наслідок до необхідності державного забезпечення збалансування місцевого бюджету. Таким чином, місцеві інтереси знаходяться у тісному зв?язку із загальнодержавними, а місцеве самоврядування і державне буття суспільства характеризуються взаємозалежністю та взаємодоповненням. Як наслідок, у порушення економічних (матеріальних) інтересів місцевого самоврядування, порушуються й інтереси держави в цілому. Орган місцевого самоврядування - Буштинська селищна рада, при наявності порушень інтересів територіальної громади селища Буштино, а саме факту не сплати в період 14.06.2019 по 31.12.2023 [PERSON] плати за користування земельною ділянкою у передбаченому законодавством розмірі, у судовому порядку не вживає відповідних заходів та не здійснює захист порушених законних економічних (матеріальних) інтересів місцевого самоврядування, територіальної громади міста та як наслідок й інтересів держави в цілому. Таким чином, позивач стверджує, що посадові особи Буштинської селищної ради, знаючи про те, що орендна плата за використання земельної ділянки, кадастровий номер - 2124455300:04:001:0440, не сплачується, не здійснюють захист інтересів територіальної громади, що свідчить про пасивну поведінку органу місцевого самоврядування. Наведене підтверджується листом Буштинської селищної ради №\~1558/02-10\~від 24.10.2023. Разом з цим, орган місцевого самоврядування просить саме органи прокуратури вжити заходи щодо стягнення з [PERSON] , неодержані доходи у вигляді орендної плати через введений воєнний стан на території України, що на думку селищної ради є підставою для невжиття останніми належних заходів по захисту своїх інтересів. У зв`язку з вищезазначеним, позивач просить стягути з [PERSON] на користь Буштинської селищної ради безпідставно збережені грошові кошти за використання земельної ділянки в розмірі 304431,24 грн. та стягнути з відповідачки судовий збір. 05.11.2024 року позивач подав до суду клопотання про зменшення позовних вимог, посилаючись на те, що в ході судового розгляду відповідачем [PERSON] подано до суду додаткові документи та докази, зокрема щодо сплати 50% від вартості земельної ділянки 24.03.2021\~року та подальше неодноразове повідомлення Буштинської селищної ради про необхідність укладення договору купівлі продажу земельної ділянки. Так, відповідно до рішення Буштинської селищної ради 7 скликання №\~2549\~від 05.11.2020 вирішено продати [PERSON] земельну ділянку з кадастровим номером 2124455300:04:001:0440, площею 2,1022\~га, з цільовим призначенням для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, яка розташована в [ADDRESS] , за 1227474,58 грн. Крім того, вказаним рішенням селищної ради затверджено умови продажу земельної ділянки, серед яких: сплата до нотаріального посвідчення договору купівлі-продажу 50 % від вартості земельної ділянки, що становить\~613 737,29 грн., інші 50% розстрочити на 3 роки. Відповідно до поданих до суду документів, відповідач [PERSON] виконала умови вказаного рішення сесії Буштинської селищної ради 24.03.2021 щодо сплати 50% від вартості земельної ділянки, а саме, сплативши останню суму в розмірі\~390437,29 грн. та з вказаного моменту в неї виникло право на оформлення відповідного договору купівлі-продажу земельної ділянки та набуття права власності на неї. При цьому, такий договір купівлі-продажу укладено не було не з вини відповідача, що підтверджується листами від 25.03.2021, 09.06.2021\~та 21.07.2021, якими відповідач [PERSON] повідомляла Буштинську селищну раду про сплату 50 % вартості земельної ділянки та необхідність укладення нотаріально-посвідченого договору купівлі-продажу. Однак, Буштинською селищною радою жодних заходів щодо укладення такого договору купівлі-продажу не вжито та договір не укладено. За таких обставин, стягнення безпідставно збережених коштів з відповідача [PERSON] за період з 25.03.2021\~по 31.12.2023\~є безпідставним, адже з 25.03.2021 Буштинська селищна рада повинна була укласти договір купівлі-продажу земельної ділянки та вказані правовідносини повинні були перейти в договірні. Вказує, що згідно проведеного розрахунку Буштинської селищної ради, сума безпідставно збережених коштів [PERSON] , за користування земельною ділянкою з кадастровим номером 2124455300:04:001:0440, площею 2,1022\~га в період з 14.06.2019\~по 24.03.2021 становить 119 134,88 грн., а тому підлягають зменшенню позовні вимоги до [PERSON] , які просить стягнути з відповідачки, як безпідставно збережені кошти. 22.04.2024 року представником відповідачки, адвокатом Олійник Р.Б. подано відзив на позовну заяву, у якому вказано, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб?єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб?єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду. Прокурор не може вважатися альтернативним суб?єктом звернення до суду і замінювати належного суб?єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави. Саме лише посилання на звернення органу місцевого самоврядування, що має право на пред?явлення відповідного позову, з проханням до прокуратури пред?явити такий позов з огляду на введення воєнного стану, не може свідчити про "виключність випадку» у розумінні статті 131-1 Конституції України та не є підставою для надання прокурору статусу альтернативного суб`єкта звернення до суду для захисту інтересів держави. Разом з тим, у відзиві зазначено, що прокурор не підтвердив належними доказами розмір безпідставно збережених відповідачкою грошових коштів, а саме суму, яку мав би отримати власник земельної ділянки за звичайних умов, яка безпосередньо залежить від вартості цієї ділянки (її нормативно-грошової оцінки). На підтвердження обставин розміру нормативно- грошової оцінки щодо спірної земельної ділянки прокурор надав до суду витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 07.08.2019\~№ 498 та листи Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області від 31.01.2024\~та 18.12.2023, де зазначається про правильність такої оцінки. Однак, відповідачка вважає такі докази неналежними у контексті підтвердження розміру нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки, так як на момент проведення такої оцінки (2019 рік були чинними положення Порядку нормативної грошової оцінки спірної земель населених пунктів (наказ Міністертсва аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 №489), які передбачали як порядок розрахунку нормативної грошової оцінки землі (застосування коефіцієнтів), так й безпосередньо форму витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки. Враховуючи вищезазначене, представник відповідачки просить відмовити у задоволенні позовної заяви про стягнення безпідставно збережених коштів за використання земельної ділянки у зв`язку з їх необґрунтованістю. 09.05.2024 року виконувач обов`язків керівника Тячівської окружної прокуратури Фістер О.М. подав до суду відповідь на відзив, у якій вказує, що відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної у п. 6.43 постанови від 15.10.2019\~року у справі № 903/129/18, сам факт не звернення до суду ради з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси жителів територіальної громади, свідчить про те, що указаний орган місцевого самоврядування не виконує свої повноваження, у зв?язку із чим у прокурора виникають обгрунтовані підстави для захисту інтересів значної кількості громадян - членів територіальної громади та звернення до суду з таким позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини. Таким чином, сам факт не звернення до суду Буштинської селищної ради з позовом тривалий час, надає підстави прокурору для захисту інтересів держави шляхом представництва інтересів уповноваженого органу в суді. Крім цього, позивач зазначає, що представником відповідача у своєму відзиві зазначено, що прокурор не підтвердив належним доказом розмір безпідставно збережених відповідачем коштів через невідповідність вимогам витягу з нормативно-технічної документації з нормативно-грошової оцінки земельної ділянки. Зокрема, представник відповідача вказує на неправильний розрахунок нормативно-грошової оцінки земельної ділянки, проведений за формулою: Цн = (В х Нп/Нк) х Кф ? Км, відповідно до Порядку нормативно-грошової оцінки земель населених пунктів (затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016\~№ 489). В той же час, представник не надає свій детальний розрахунок нормативно-грошової оцінки земельної ділянки, у зв?язку з чим не зрозуміло в чому полягає неправильний розрахунок вказаної нормативно-грошової оцінки. Поряд з цим, в матеріалах справи наявний лист Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області, наданий на запит прокуратури, щодо правильності проведеної нормативно-грошової оцінки спірної земельної ділянки № 10-7-0.4-548/2-24 від 31.01.2024, яким підтверджено правильність розрахунку нормативно-грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером 2124455300:04:001:0440, площею 2,1022\~га у розмірі 2 232991,89 грн. 09.05.2024 року представником відповідачки, адвокатом Олійник Р.Б. подано до суду додаткові пояснення по справі у яких вказує, що на виконання договору про сплату авансованого платежу в рахунок оплати ціни земельної ділянки №3 від 03.05.2019 року відповідачка сплатила 223\~300,00 грн. у період з 15.05.2019 по 28.09.2020 року, що підтверджується: квитанцією про платіж з карткового рахунку на рахунок від 15.05.2019\~р. на суму 49 000,00 грн., квитанцією про платіж з карткового рахунку на рахунок від 16.05.2019\~р. на суму 49 000,00 грн., квитанцією про платіж з карткового рахунку на рахунок від 17.05.2019\~р. на суму 41 400,00 грн., квитанцією про платіж з карткового рахунку на рахунок від 25.09.2020\~р. на суму 49 000,00 грн, квитанцією про платіж з карткового рахунку на рахунок від 28.09.2020\~р. на суму 34 900,00 грн. В подальшому, рішенням 45 сесії VII скликання Буштинської селищної ради Тячівського району «Про продаж земельної ділянки несільськогосподарського призначення» №2549 від 05.11.2020\~р. було, зокрема, вирішено продати [PERSON] земельну ділянку за 1 227 474 грн. 58 коп. для розміщення та експлуатації основних, підсобних, допоміжних будівель та споруд підприємства переробної, машинобудівної та іншої промисловості в [ADDRESS] , площею 2,1022\~га (кадастровий номер: 2124455300:04:001:0440). Вказаним рішенням було погоджено звіт про експертну грошову оцінку земельної ділянки несільськогосподарського призначення в [ADDRESS] (п. 1 рішення) та погоджено вартість земельної ділянки площею 2,1022 га в розмірі 1227 474 грн 58 коп. (один мільйон двісті двадцять сім тисяч чотириста сімдесят чотири гривні 58 коп.), на підставі експертної грошової оцінки (висновок експерта про оціночну вартість від 07 жовтня\~2020\~року) (п. 2 рішення). Також даним рішенням громадянці [PERSON] доручено виконувати обов?язки власника земельної ділянки згідно з вимогами ст. 91 Земельного Кодексу України. При цьому, однією з умов продажу було визначено сплату до нотаріального посвідчення договору купівлі-продажу 50% від вартості земельної ділянки, що становить\~613 737\~грн. 29 коп., за мінусом внесеного покупцем авансового внеску, який був сплачений на рахунок продавця в сумі\~223 300\~грн. 00 коп. згідно договору про сплату авансового платежу в рахунок оплати ціни земельної ділянки № 3 від 03.05.2019 року. Представник відповідача зазначає, що для оформлення укладення договору купівлі-продажу необхідною умовою була сплата покупцем залишку суми попередньої оплати вартості земельної ділянки в розмірі\~390 437\~грн. 29. коп. Ухвалою Тячівського районного суду Закарпатської області від 04.03.2024 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за вказаною позовною заявою, постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження з викликом сторін та призначено підготовче засідання. Ухвалою Тячівського районного суду Закарпатської області від 18.11.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду, та прийнято до розгляду заяву позивача керівника Тячівської окружної прокуратури Закарпатської області поданої в інтересах держави, в особі Буштинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області про зменшення позовних вимог. Представник позивача, прокурор Варга І.В. в судовому засіданні позов підтримав та просив задовольнити в межах суми коштів заявлених у заяві про зменшення позовних вимог. Відповідачка, будучи належним чином повідомленою про дату час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилася, причини неявки суду не повідомила. В судове засідання забезпечила участь свого представника. Представник відповідачки, адвокат Олійник Р.Б. в судовому засіданні просив у задоволенні позову відмовити з підстав відсутності подання позову прокурором, відсутності підстав для застосування положень ст. 1212 ЦК України, через існування між сторонами договірних правовідносин та невірності наданого позивачем розрахунку. В судове засідання також неодноразово викликалася Буштинська селищна рада Тячівського району Закарпатської області, в інтересах якої прокурором подано позов та якою подано заяви про розгляд справи без їх участі без викладення будь-якої правової позиції щодо спору. Заслухавши пояснення представника позивача, представника відповідачки, дослідивши всі обставини справи, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного висновку. В судовому засіданні встановлено, що згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно №361566739 вбачається, що [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу №9320\~від 16.10.2008\~та договору купівлі-продажу №1225\~від 14.06.2019\~належить на праві приватної власності нежитлове приміщення будівлі фруктосховища, площею\~8261,3 кв. м., що знаходиться в [ADDRESS] , розташована на земельній ділянці з кадастровим номером 2124455300:04:001:0440, площею 2,1022\~га, з цільовим призначенням для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, яка розташована в [ADDRESS] та належить до комунальної власності (а.с.15-21). З рішення двадцять восьмої сесії VII скликання Буштинської селищної ради Тячівського району №1168 від 21 грудня 2018 року «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, реєстрації права комунальної власності за територіальною громадою селища Буштино для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості в [ADDRESS] площею 2,1022\~га та надання дозволу на проведення експертної грошової оцінки вказаної ділянки» вбачається про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості в [ADDRESS] площею 2,1022\~га, кадастровий номер 2124455300:04:001:0440 (а.с.22). З витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №498 від 07.08.2019 року вбачається, що цільове призначення земельної ділянки - для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд, підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості (а.с.23-24). У відповіді на запит Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області №10-7-0.4-5397/2-23 від 18.12.2023 повідомлено, що у витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 03.06.2019 № 387 помилково зазначено інший номер економіко-планувальної зони та значення відповідних коефіцієнтів, тому розрахунок нормативної грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером 2124455300:04:001:0440\~проведено не правильно (а.с.26). З відповіді на запит Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області №10-7-0.4-548/2-24 від 31.01.2024 вбачається, що згідно з інформацією відділу №5 управління надання адміністративних послуг і Головного управління від 30.01.2024\~№ 200/420-24 об?єктивною та правильною нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером 2124455300:04:001:0440 станом на 07.08.2019 у сумі 2232991,89 гривень (а.с.29). З відповіді на лист Буштинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області №731/02-10 від травня 2023 року вбачається, що рішенням сорок п`ятої (позачергової) сесії VII скликання від 05.11.2020 року №2549 «Про продаж земельної ділянки несільськогосподарського призначення» погоджено звіт про експертну грошову оцінку земельної ділянки в смт. Буштино, що передбачена для продажу гр. [PERSON] , а також затверджена вартість земельної ділянки площею 2,1022 га в розмірі - 227\~474 грн.58 коп. (а.с.40). З відповіді на лист Буштинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області №110/02-10 від 07.02.2024 року вбачається про надання розрахунку (суми) безпідставно збережених коштів гр. [PERSON] за користування земельною ділянкою комунальної власності площею 2,1022 га без укладення договору оренди за період з 14.06.2019 по 31.12.2023. З вказаного розрахунку видно, що заборгованість: - за період з 14 червня 2019 по грудень 2019 становить 36472,2 грн. за наступним розрахунком (нормативно-грошова оцінка земельної ділянки 2232991,89 х 3% = 66989,76 грн., 66989,76/12 = 5582,48 на місяць. 5582,48 х 6 + за неповний місяць червень (з 14 по 30 число) 3163,36 = 36658,24 грн.); - за період 2020 року становить 66989,76 грн. за наступним розрахунком (5582,48 х 12 місяців = 66989,76 грн.); - за період з січня 2021 по 24 березня 2021 становить 15486,88 грн. за наступним розрахунком (5582,48 х 2 + за неповний місяць березень 2021 (з 1 по 24 число) 4321,92 = 15486,88 грн.); Відтак за заявлений згідно зменшених позовних вимог період з 14.06.2019 по 24.03.2021 сума безпідставно збережених відповідачкою коштів становить 119134,88 = 36658,4+66989,76+15486,88 (а.с.45-47, 236 - 237). З договору про сплату авансованого платежу в рахунок оплати ціни земельної ділянки №3 від 03.05.2019 року вбачається, що покупець у відповідності до ст. 128 Земельного кодексу України та наданої ним заяви зобов?язуються сплатити авансовий внесок в рахунок оплати ціни земельної ділянки, яка буде придбана ним в майбутньому, після затвердження експертної оцінки. Покупець на підставі рішення 28 сесії VII скликання Буштинської селищної ради №1168\~від 21 грудня 2018 року та на підтвердження зобов?язання і на забезпечення його виконання, з метою забезпечення реалізації своїх намірів щодо купівлі-продажу землі та своєї платіжної спроможності повинен сплатити авансовий внесок у розмірі 10 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, що становить 443150 грн. 99 коп. (а.с.48-50). Згідно відповіді на запит Управління державної казначейської служби України у Тячівському районі Закарпатської області від 25.07.2023 №1-23-10/358 вбачається про надання виписки згідно реквізитів вказаних у листі за період з 03.05.2019 по 31.12.2019. З цієї виписки видно про сплату відповідачкою коштів призначених за викуп земельної ділянки. Вказані відомості співпадають з наданими відповідачкою на підтвердження виконання договору про сплату авансованого платежу в рахунок оплати ціни земельної ділянки №3 від 03.05.2019 року квитанцій про здійснення платежів на загальну суму 223\~300, 00 грн. впродовж періоду з 15.05.2019 по 28.09.2020 року, що підтверджується: квитанцією про платіж з карткового рахунку на рахунок від 15.05.2019\~р. на суму 49 000,00 грн., квитанцією про платіж з карткового рахунку на рахунок від 16.05.2019\~р. на суму 49 000,00 грн., квитанцією про платіж з карткового рахунку на рахунок від 17.05.2019\~р. на суму 41 400,00 грн., квитанцією про платіж з карткового рахунку на рахунок від 25.09.2020\~р. на суму 49 000,00 грн, квитанцією про платіж з карткового рахунку на рахунок від 28.09.2020\~р. на суму 34 900,00 грн. (а.с.51-65, 53-65, 150-156). Згідно інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вбачається, що [PERSON] припинила здійснення підприємницької діяльності як фізина особа підприємець 26.10.2017 про що в реєстрі зроблено відповідний запис за №23190060006003532 (а.с.66). З відповіді на лист №1558/02-10 від 24.10.2023 року вбачається, що Буштинська селищна рада просить вжити всіх необхідних заходів щодо стягнення безпідставно збережених коштів із [PERSON] за користування земельною ділянкою з кадастровим номером №2124455300:04:001:0440, площею 2,1022 га. за період з 14.06.2019 по 24.10.2023, в тому числі шляхом звернення до суду відповідним позовом (а.с.67-68, 69). Згідно рішення сорок п`ятої (позачергової) сесії VII скликання №2549 від 05 листопада 2020 року «Про продаж земельної ділянки несільськогосподарського призначення», Буштинська селищна рада погодила звіт про експертну грошову оцінку земельної ділянки несільськогосподарського призначення в [ADDRESS] , що передбачена для продажу [PERSON] та затверджено вартість земельної ділянки площею 2,1022 га в розмірі 1\~227\~474 грн. 58 коп. на підставі експертної грошової оцінки та умови продажу. Згідно умов [PERSON] , має сплатити до нотаріального посвідчення договору купівлі-продажу 50 % від вартості земельної ділянки , що становить 613\~737 грн. 29 коп. за мінусом внесеного покупцем авансового внеску, який був сплачений на рахунок продавця в сумі 223\~300 грн. в рахунок оплати ціни земельної ділянки згідно договору №3 від 03.05.2019 року, а саме 390437 грн. 29 коп. Інші 50 % платежу, що становить 613\~737 грн. 29 коп. розтрочити на 3 роки. (а.с.157-158). З листів [PERSON] від 25.03.2021 р. та 09.06.2021 р. адресованих голові Буштинської селищної ради [PERSON] та трекінгів відстеження рекомендованих повідомлень про вручення поштових відправлень вбачається, що згідно договору про сплату авансованого платежу в рахунок оплати ціни земельної ділянки №3 від 03.05.2019 р. були здійснені оплати (а.с.159-163). Як вбачається з листа [PERSON] від 21 липня 2021 року адресованих голові Буштинської селищної ради Янчій Р.М. щодо укладення договору купівлі-продажу земельної ділянки, [PERSON] просить у встановленому законодавством порядку укласти договір купівлі-продажу земельної ділянки площею 2,1022 га в [ADDRESS] (а.с. 164-165). В судовому засіданні встановлено, що з договору про сплату авансованого платежу в рахунок оплати ціни земельної ділянки №3 від 03.05.2019 року вбачається, що покупець у відповідності до ст. 128 Земельного кодексу України та наданої ним заяви зобов?язуються сплатити авансовий внесок в рахунок оплати ціни земельної ділянки, яка буде придбана ним в майбутньому, після затвердження експертної оцінки. Покупець на підставі рішення 28 сесії VII скликання Буштинської селищної ради №1168\~від 21 грудня\~2018\~року та на підтвердження зобов?язання і на забезпечення його виконання, з метою забезпечення реалізації своїх намірів щодо купівлі-продажу землі та своєї платіжної спроможності повинен сплатити авансовий внесок у розмірі 10 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, що становить:\~443150\~грн. 99 коп. (а.с.48-50). В частині 1\~статті 79 ЗК України\~передбачено, що земельна ділянка - це частина земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, з визначеними щодо неї правами. Тому користувач відповідної земельної ділянки зобов`язаний сплачувати за користування нею відповідно до\~ст. 128 ЗК України\~плату та оформити право користування земельною ділянкою. Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно вбачається, що [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу №9320\~від 16.10.2008\~та договору купівлі-продажу №1225\~від 14.06.2019\~належить на праві приватної власності нежитлове приміщення будівлі фруктосховища, площею\~8261,3 кв. м., що знаходиться в [ADDRESS] , розташована на земельній ділянці з кадастровим номером 2124455300:04:001:0440, площею 2,1022\~га, з цільовим призначенням для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, яка розташована в [ADDRESS] та належить до комунальної власності (а.с.15-21). Відповідно до ч.1 ст.83\~ЗК України землі, які належать на праві власності територіальним громадам є комунальною власністю. З рішення двадцять шостої сесії VI скликання Буштинської селищної ради Тячівського району №1178 від 13 грудня 2013 року «Про затвердження Положення про оренду та порядок розрахунку орендної плати за земельні ділянки комунальної власності у смт. Буштино та визнання такими, що втратили чинність рішення Буштинської селищної ради» вбачається про затвердження Положення про оренду та порядок розрахунку орендної плати за земельні ділянки комунальної власності у смт. Буштино. Згідно п.1.2.1. це положення регулює організаційні відносини, пов`язані з наданням в оренду земельних ділянок в смт. Буштино. Відповідно до п. 3.1. Положення підставою для укладення договору оренду землі є рішення Буштинської селищної ради. Пунктом 5.1. Положення визначено основні ставки орендної плати за функціональне використання земельних ділянок. Відповідно до пункту 6.1., 7.1. Положення розмір річної орендної плати щороку за станом на 1 січня уточнюється на коефіцієнт індексації, відповідно до чинного законодавства. Орендна плата за земельні ділянки справляється виключно в грошовій формі (а.с.30-38). Як встановлено в судовому засіданні , ні договору оренди ні договору купівлі-продажу між Буштинською селищною радою Тячівського району Закарпатської області та [PERSON] укладено не було. Відповідно до п.2 ч.2 ст.22\~ЦК України збитками є доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Згідно з ч.1 ст.1166\~ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. В частині 2 статті 152\~ЗК України передбачено, що власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Згідно з п. «д» ч.1 ст.156\~ЗК України власникам землі відшкодовуються збитки, заподіяні внаслідок неодержання доходів за час тимчасового невикористання земельної ділянки. Аналіз вказаних положень ЦК України та ЗК України свідчить про те, що відшкодування шкоди (збитків) є заходом відповідальності, зокрема за завдану шкоду майну чи за порушення прав власника земельної ділянки. Підставою для відшкодування є наявність таких елементів складу цивільного правопорушення як: шкода; протиправна поведінка її заподіювача; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вина. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Згідно з ч.1 ст.1212\~ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83\~ЦК України «Набуття, збереження майна без достатньої правової підстави» застосовуються, зокрема, до вимог про відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи, що передбачено у п.4 ч.3 ст.1212 ЦК України. За змістом статті 1212\~ЦК України передбачений нею вид позадоговірних зобов`язань виникає за таких умов: набуття особою майна або його збереження за рахунок іншої особи; відсутність для цього правових підстав або якщо вони відпали. Отже, предметом регулювання глави 83\~ЦК України є відносини, що виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і неврегульовані спеціальними інститутами цивільного права. Сутність зобов`язання із набуття, збереження майна без достатньої правової підстави (яке іменується також зобов`язанням із безпідставного збагачення) полягає у вилученні в особи-набувача (зберігача) її майна, - яке вона набула (зберегла) поза межами правової підстави у випадку, якщо така підстава для переходу майна (його збереження) відпала згодом, або взагалі без неї, якщо цей перехід (збереження) не ґрунтувався на правовій підставі від початку правовідношення, - та у переданні відповідного майна тій особі-потерпілому, яка має належний правовий титул на нього. До випадків безпідставного набуття та збереження майна належить також збереження особою без достатніх правових підстав у себе виплати, яку вона відповідно до закону мала віддати (перерахувати) іншій особі згідно з покладеним на неї за законом обов`язком (зменшення обов`язку). Вказане відповідає правовому висновку, викладеному у постанові Верховного Суду №646/4738/19 від 14.02.2022 року. У випадку використання землекористувачем сформованої земельної ділянки комунальної власності, якій присвоєно окремий кадастровий номер, без оформлення договору оренди власник такої земельної ділянки (орган місцевого самоврядування, який представляє інтереси територіальної громади) може захистити своє право на компенсацію йому вартості неотриманої орендної плати в порядку статті 1212 ЦК України. Право оренди земельної ділянки виникає на підставі відповідного договору з моменту державної реєстрації цього права. Проте з огляду на приписи частини другої статті 120\~ЗК України не вважається правопорушенням відсутність у власника будинку, будівлі, споруди зареєстрованого права оренди на земельну ділянку, яка має іншого власника і на якій розташоване це нерухоме майно. До моменту оформлення власником об`єкта нерухомого майна права оренди земельної ділянки, на якій розташований цей об`єкт, відносини з фактичного користування земельною ділянкою без укладеного договору оренди та недоотримання її власником доходів у вигляді орендної плати є за своїм змістом кондикційними. Фактичний користувач земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг у себе кошти, які мав сплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини першої статті 1212 ЦК України. Зазначене відповідає правовому висновку у постанові Великої Палати Верховного Суду №905/1680/20 від 09.11.2021 року. Згідно з п. «в» ч.1 ст.96\~ЗК України землекористувачі зобов`язані своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату. Відповідно до ст.206\~ЗК України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону. Тобто, відповідач [PERSON] у період з 14.06.2019 по 24.03.2021 не сплачувала на користь Буштинської селищної ради орендну плату за користування земельною ділянкою з кадастровим номером 2124455300:04:001:0440. Тому розмір безпідставно збережених відповідачкою коштів за користування земельною ділянкою відповідає розміру неодержаної Буштинською селищною радою орендної плати за землю. Відповідно до ч.2 ст.21\~Закону України\~«Про оренду\~землі» розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповіднодо Податкового кодексу України. Відповідно до\~ст.\~287\~ПК України\~власники землі\~та землекористувачі\~сплачують плату\~за землю\~з дня\~виникнення права\~власності або\~права користування\~земельною ділянкою у\~разі припинення\~права власності\~або права\~користування земельною\~ділянкою плата\~за землю\~сплачується за\~фактичний період\~перебування землі\~у власності\~або користуванні\~у поточному\~році. Облік\~фізичних осіб\~-\~платників податку\~і нарахування\~відповідних сум\~проводяться контролюючими\~органами за\~місцем знаходження\~земельної ділянки,\~у тому\~числі право\~на яку\~фізична особа\~має як\~власник земельної\~частки (паю),\~щороку до\~1\~травня. Податкове\~зобов`язання\~щодо плати\~за землю,\~визначене у\~податковій декларації\~на поточний\~рік,\~сплачується рівними\~частками власниками\~та землекористувачами\~земельних ділянок\~за місцезнаходженням\~земельної ділянки\~за податковий\~період,\~який дорівнює\~календарному місяцю,\~щомісяця протягом\~30\~календарних днів,\~що настають\~за останнім\~календарним днем\~податкового (звітного)\~місяця. Податкове зобов`язання з плати за землю, визначене у податковій декларації, у тому числі за нововідведені земельні ділянки, сплачується власниками та землекористувачами земельних ділянок за місцезнаходженням земельної ділянки за податковий період, який дорівнює календарному місяцю, щомісяця протягом 30 календарних днів, що настають за останнім календарним днем податкового (звітного) місяця. Відповідно до розрахунку безпідставно збережених [PERSON] грошових коштів за користування земельною ділянкою, здійсненого Буштинською селищною радою за період з 14.06.2019 по 31.12.2023 року [PERSON] не сплатила до бюджету селищної ради грошові кошти у вигляді орендної плати в розмірі 304\~431,24 грн. Тячівською окружною прокуратурою направлено на адресу Буштинської селищної ради лист №07.52-104-5010Вих-23 від 09.10.2023 року, яким повідомлено про факт тривалого користування відповідачем земельною ділянкою за відсутності договору оренди. Враховуючи надану Буштинською селищною радою відповідь від 24.10.2023 року за №1558/02-10, останнім заходи щодо стягнення безпідставно збережених коштів у судовому порядку не вживались та селищна рада звертається з проханням вжити заходів щодо стягнення безпідставно збережених коштів з [PERSON] . Отже, незважаючи на те, що селищна раді відомо про існування порушень її прав, жодних заходів для стягнення вказаних коштів не вжито. Таким чином, Буштинська селищна рада була обізнана про необхідність захисту інтересів держави, мала відповідні повноваження для їх захисту, проте ефективних заходів не вжила. Вказане свідчить про неналежне здійснення органом місцевого самоврядування захисту інтересів держави (територіальної громади), що відповідно до вимог ст.\~23\~Закону України\~«Про прокуратуру» є підставою для звернення прокурора до суду з даним позовом в інтересах держави в особі Буштинської селищної ради. Сам факт\~не звернення\~до суду\~з позовом,\~який би\~відповідав вимогам\~процесуального законодавствата\~відповідно мав\~змогу захистити\~інтереси держави,\~свідчить про те, що вказаний орган неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів держави у цій сфері та звернення до суду з таким позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини. Звернення прокурора до суду у даному випадку з метою захисту майнових інтересів органу місцевого самоврядування здійснено прокурором в межах дискреційних повноважень. Щодо позиції представника відповідача про відсутність підстав при вирішенні спору застосування правових норм положень ст. 1212 ЦК України, з підстав існування між сторонами договірних правовідносин пов`язаних, як з користуванням спірною земельною ділянкою , так і з її відчуженням, суд зазначає наступне. Відповідно до правової позиції викладеної в постанові Верховного Суду від 04.08.2021 у справі №922/3507/20 на яку також посилається відповідачка, розглядаючи господарський спір за позовом Харківської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробниче підприємство "Протек-Захід" про стягнення з останнього безпідставно збережених коштів в розмірі орендної плати за використання земельної ділянки, Верховний Суд дійшов висновку, що апеляційний суд безпідставно відхилив доводи Відповідача з посиланням на правову позицію Верховного Суду, викладену у справі № 922/1379/18, щодо необхідності врахування особливостей правовідносин, що склались між сторонами та їх поведінки з огляду, зокрема, на ініціювання процесу купівлі-продажу спірної земельної ділянки та пов`язані з цим активні дії сторін. З огляду на це суд дійшов висновку про те, що для правильного вирішення спору, предметом якого є стягнення безпідставно збережених коштів за фактичне користування земельною ділянкою без правовстановлюючих документів, у разі виникнення між сторонами правовідносин, пов`язаних з оформленням та подальшим відчуженням вказаної земельної ділянки, важливе значення має надання оцінки поведінці учасників таких правовідносин. Так, право на стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати на підставі норм статті 1212 Цивільного кодексу України виникає у власника земельної ділянки (зокрема відповідної ради) лише у випадку, коли неукладення договору щодо її відчуження є наслідком дій покупця - фактичного користувача, який, в такому разі, не може розраховувати на набуття такої ділянки у власність, а відтак і на виникнення підстав для сплати земельного податку. При цьому, Верховний Суд визначив, що якщо судами буде встановлено, що покупець в межах правовідносин, пов`язаних з відчуженням земельної ділянки комунальної форми власності діяв належним чином відповідно до встановлених актами цивільного законодавства та договором правил поведінки, які відповідають критеріям розумності, добросовісності, справедливості, а натомість дії продавця таким критеріям не відповідали, то така особа (продавець) мала право розраховувати на стягнення з покупця на свою користь суму безпідставно збережених коштів за фактичне користування вказаною ділянкою не в розмірі орендної плати, а в розмірі земельного податку, право на отримання якого було би нею отримано за результатами реалізації сторонами договору своєї правомірної поведінки. Згідно ч.ч. 5, 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Відтак, розглядаючи даний спір з огляду на його предмет, суд вважає, що доводи сторони відповідача щодо існування між Буштинською селищною радою та відповідчкою правовідносин, які пов`язані з оформленням та подальшим відчуженням вказаної земельної ділянки, заслуговують на увагу та такі правовідносини існують на час розгляду судом даного спору. Вказані факти випливають з досліджених в судовому засіданні письмових доказів, а саме: рішення сорок п`ятої (позачергової сесії) VII скликання від 05.11.2020 №2549 «Про продаж земельної ділянки несільськогосподарського призначення» яким погоджено звіт про експертну грошову оцінку земельної ділянки в [ADDRESS] , що передбачена для продажу [PERSON] , а також затвердженої вартості земельної ділянки, договору про сплату авансового платежу в рахунок оплати ціни земельної ділянки від 03.05.2019 та доказами підтверджуючими факт внесення платежу щодо сплати 50 % вартості земельної діялнки, відповідачкою. Відтак, відповідно до наведеної правової позиції Верховного Суду висловленої у постанові від 04.08.2021 у справі №922/3507/20, розглядаючи даний спір з огляду на його предмет, на суду лижить обов`язок надати оцінку поведінці учасників правовідносин, пов`язаних з оформленням та подальшим відчуженням вказаної земельної ділянки, яка безпосередньо впливатиме на відсутність або наявність підстав щодо можливості застосування положень ст. 1212 ЦК України при вирішенні даного спору. Разом з цим, надаючи оцінку поведінці учасників правовідносин, пов`язаних з оформленням та подальшим відчуженням вказаної земельної ділянки, суд приходить до наступного висновку. Як встановлено в судовому засіданні предявляючи позов про стягнення з відповідача за первісними позовними вимогами на користь Буштинської селищної ради, 304431,24 грн., як суму безпідставно збережених грошових коштів, позивач посилався на положення ст. 1212 ЦК України. При цьому судом встановлено, що заявленим період за який позивач просить стягнути цю суму коштів, згідно остаточно сформованих позовних вимог, визначено з 14.06.2019 по 24.03.2021. Дату початку цього періоду 14.06.2019 позивач пов`язує, з датою набуття відповідачкою у повному обсязі права власності на об`єкт нерухомого майна, розташованого на земельній ділянці в [ADDRESS] , а відтак і породження в силу положень ст. 120 ЗК України та ст. 377 ЦК України принципу цілісності об`єкта нерухомого майна та земельної ділянки на якій він розташований та обов`язку відповідача оформити та зареєструвати речове право на земельну ділянку, яка знаходиться під вищевказаним нерухомим майном та сплачувати земельний податок згідно положень ст. 14 ПК України та орендну плату за користування земельною ділянкою. Факт набуття відповідачкою в повному обсязі прав власності на будівлю фруктосховища, що розташовне на земельній ділянці з кадастровим номером 2124455300:04:001:0440 виплиливає з дослідженої в судовому засіданні інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно за №361566739 від 11.01.2024 (а.с.15-21). З вказаної довідки вбачається, що будучи власником частки у розмірі 68/100, 14.06.2019 відповідачка згідно договору купівлі-продажу укладеного 14.06.2019 придбала від [PERSON] 32/100 частки цього майна та стала власником 1/1 в цілому фруктосховища. Щодо дати завершення цього періоду згідно первісних позовних вимог 31.12.2023 позивач пов`язує, з датою завершення річного періоду 2023 року та подальшого звернення з позовом до суду. Щодо дати завершення цього періоду згідно зменшених позовних вимог 24.03.2021 позивач пов`язує, з датою сплати відповідачкою 50% вартості земельної ділянки. Слід також зазначити, що саме з цієї дати в судовому засіданні позивач, визнав факт виникнення між сторонами договірних правовідносин, а відтак і неможливість застосування положень ст. 1212 ЦК України з цього числа. З рішення Буштинської селищної ради №2549 від 05.11.2020 "Про продаж земельної ділянки несільськогосподарського призначення" випливає, що покупець сплачує 50 % вартості земельної діялнки до нотаріального посвідчення договору, а решту 50 % з розтрочкою платежу строком на три роки. Судом встановлено, що станом на 24.03.2021 відповідачка виконала умови щодо сплати перших 50 % вартості земельної ділянки. При цьому з боку продавця - Буштинської селищної ради, має місце поведінка, яка не відповідає критеріям розумності, добросовісності, справедливості. Врешті, на таку поведінку вказує і сам позивач. Так у заяві про зменшення позовних вимог, позивач зазначив, що відповідачка [PERSON] виконала умови вказаного рішення Буштинської селищної ради від 24.03.2021 щодо сплати 50 % від вартості земельної ділянки, та в неї виникло право на оформлення відповідного договору купівлі-продажу земельної ділянки та набуття права власності на неї. Такий договір укладено не було, не з вини відповідача, що підтверджується листами від 25.03.2021, 09.06.2021 та 21.07.2021, якими відповідач [PERSON] повідомляла Буштинську селищну раду про сплату 50% вартості земельної ділянки та необхідності укладення нотаріально-посвідченого договору купівлі-продажу. Однак, Буштинською селищною радою жодних заходів щодо укладення такого договору купівлі-продажу не вжито та договір не укладено. Такого роду поведінка, певною мірою проявилася в байдужості Буштинської селищної ради щодо безпосередньої їх участі в судовому засіданні та доведеності підстав щодо бездіяльності вчинення подальших дій, пов`язаних з відчуженням земельної ділянки відповідачкою [PERSON] . Суд не знаходить підстав обчислювати момент виникнення правовідносин між відповідачкою та Буштинською селищною радою щодо подальшої купівлі - продажу земельної діялнки з моменту укладення договору № 3 від 3.05.2019 про сплату авансового платежу в рахунок оплати ціни земельної ділянки, про що стверджував представник відповідача, оскільки такий укладений лише в забезпечення своїх намір щодо купівлі-продажу землі та своєї платіжної спроможності. При цьому умови продажу земельної ділянки затверджувалися лише 5.11.2020 згідно рішення Буштинської селищної ради №2549 від 05.11.2020 та такі на виконання цього рішення виконані відповідачкою 24.03.2021. Саме внесення відповідачкою суми коштів в розмірі 50 % вартості земельної ділянки й породжувало у продавця - Буштинської селищної ради вчинення активних дій спрямованих на досягнення мети договору та цивільно-правових результатів. Разом з цим в судовому засіданні встановлено, що згідно рішення Буштинської селищної ради №2549 від 5.11.2020 затверджено умови продажу земельної ділянки [PERSON] та передбачено, що сплату 50 % вартості земельної ділянки слід провести до нотаріального посвідчення договору купівлі-продажу. При цьому розтрочки цього платежу не передбачено. Разом з цим в судовому засіданні встановлено, що вказані 50% з урахуванням сплаченого авансового платежу у розмірі 10 % відповідачкою сплачувалися частинами впродовж тривалого періоду та в загальному їх сума становила 613\~737,29 грн., що відповідало нормативно грошовій оцінці. При цьому суд вважає, що оскільки укладений між продавцем Буштинською селищною радою та покупцем [PERSON] як договір №3 від 3.05.2019 року про сплату авансового платежу в рахунок оплати ціни земельної ділянки так і затверджені рішенням Буштинської селищної ради від 5.11.2020 умови продажу земельної ділянки, не містить умов розтрочення платежу, на відміну від другої половини вартості земельної ділянки, сплата якої розтрочена, відтак доводи відповідача про існування між сторонами договірних зобов`язань, саме з 3.05.2019, а не з дати повного внесення платежу 24.03.2021 на виконання рішення Буштинської селищної ради №2549 від 05.11.2020 , як про це стверджува позивач, не заслуговують на увагу. Інший висновок не відповідатиме критеріям розумності, добросовісності, справедливості, оскільки розтрочення такого платежу на тривалий період за відсутності домовленостей між сторонами про таке розстрочення, зумовлює прецендент щодо можливого зловживання з боку покупця спрямованого на ухилення від сплати податків та орендних плат за користування земельною ділянкою впродовж цього періоду. Відтак, суд приходить до висновку, що позиція позивача щодо періоду обчислення безпідставно збережених коштів починаючи з 14.06.2019 по 24.03.2021 заслуговує на увагу. Доводи відповідача про помилковість проведеного позивачем обрахунку безпідставно збережених коштів, в судовому засіданні свого підтвердження не знайшли, а відтак суд відхиляє їх. Разом з цим суд вважає, що суми коштів, в розмірі 613\~737,29 грн. які внесені відповідачкою на виконання договірних правовідносин спрямованих щодо придбання земельної ділянки та становлять 50% від її загальної вартості, є цільовими коштами за договором №3 від 9.05.2019 та рішення Буштинської селищної ради 7 скликання №2549 від 05.11.2020, та не можуть бути враховані в погашення в якості безпідставно збережених коштів або податкових платежів чи орендної плати. В протилежному випадку, мав би місце факт втручання в свободу договору як одну з засад цивільного судочинства та порушення положень ст.3 ЦК України, оскільки правовідносини між сторонами щодо купівлі-продажу земельної ділянки, не припинені. Враховуючи наведене суд вважає, що позов виконувача обов`язків керівника Тячівської окружної прокуратури Закарпатської області поданої в інтересах держави в особі Буштинської селищної ради, Тячівського району Закарпатської області до [PERSON] про стягнення безпідставно збережених коштів за використання земельної ділянки, є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню. В зв`язку з цим, з огляду на принципи диспозивності цивільного судочинства з відповідачки слід стягнути суму безпідставно збережених коштів в межах заявлених остаточно сформованих позовних вимог, за період з 14.06.2019 по 24.03.2021 у сумі 119134, 88 грн. Відповідно до ч.1 та п.1 ч.2 ст.141 ЦПК України\~суд вважає стягнути з відповідача в користь Закарпатської обласної прокуратури судові витрати по справі у розмірі 1786,85 гривень судового збору, що становить суму заявленим - пропорційно задоволеним позовним вимогам.

Outcome: approved