Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-11 00:00:00

12.12.2024 року до Дзержинського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява [PERSON] в особі представника [PERSON] до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, згідно прохальної частини якої просить суд: визначити [PERSON] додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини 31/300 частини домоволодіння з надвірними будівлями, що знаходиться в [ADDRESS] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] , яка проживала в кв. [ADDRESS] , [ADDRESS] , [NUMBER] , що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Після її смерті позивачу [PERSON] , відкрилась спадщина на частку домоволодіння, що знаходиться в [ADDRESS] . Право власності на вказане домоволодіння за померлим на фронті Вітчизняної війни у 1943 році [PERSON] , належить в рівних частинах дружині [PERSON] та дітям [PERSON] , [PERSON] , тобто матері позивача на підставі свідоцтва про право на спадщину від 16.03.1962 року. Згідно рішення Ленінського районного народного суду м. Харкова від 17.12.1987 року народження, справа №2-1511 про перерозподіл ідеальних часток в даному житловому будинку з надвірними будівлями та довідки КП «Харківського міського бюро технічної інвентаризації» (замовлення від 18.11.2015 року) становлять 31/300 кожній спадкоємиці. Відповідно до вимог статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Строк для прийняття спадщини встановлюється у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Позивач зазначає, що не змогла скористатись своїм правом на прийняття спадщини, оскільки багато років хворіє з діагнозом онкозахворювання. На протязі 2023,2024 років стан здоров`я значно погіршився. Позивач лікувалась, перебувала постійно у тяжкому фізичному стані, психологічно-емоційному напруженні. На підставі акту огляду медико-соціальної комісії, позивачу встановлена безстроково група інвалідності перша «Б» з 23.07.2024 року, що підтверджується довідкою серії 12 ААГ №326870 від 24.07.2024 року. Згідно висновку медико-соціальної комісії, позивач потребує постійної допомоги. У такому стані позивач не змогла вчасно звернутись із заявою до нотаріальної контори для прийняття спадщини у встановленому законом порядку. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 18.12.2024 року позовну заяву [PERSON] було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків. 16.01.2025 року від представника позивача [PERSON] [PERSON] до суду надійшла заява про усунення недоліків. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 24.01.2025 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 18.02.2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явилась, в матеріалах справи міститься заява з проханням розгляд справи проводити за її відсутності за наявними матеріалами та доказами у справі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. У разі неявки в судове засідання відповідача, згодна на ухвалення заочного рішення. \~ \~ \~ \~Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце судового розгляду повідомлялась своєчасно та належним чином, про що свідчать поштові документи та матеріали справи, причину неявки суду не повідомив, відзиву на позовну заяву, який би відповідав вимогам статті 178 ЦПК України, чи будь-яких письмових та електронних доказів (які можливо доставити до суду), висновків експертів, заяв свідків, що підтверджують заперечення проти позову, до суду не надав. Неявка осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про час та місце судового розгляду справи являється їх волевиявленням, яке свідчить про відмову від реалізації свого права на безпосередню участь у судовому розгляді справи та інших процесуальних прав, причини неявки визнані судом неповажними, і тому неявка відповідача не може бути перешкодою для заочного розгляду судом справи, що відповідає положенням частини 1 статті 280 ЦПК України. Зі згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням статті 280 ЦПК України. Суд, дослідивши доводи позивача, викладені у позові, та оцінивши докази, представлені в матеріалах справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. У відповідності до частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з частиною 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , батьками [PERSON] , [INFO] є: батько [PERSON] та мати [PERSON] . Згідно копії свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , 19.11.2004 року зареєстровано шлюб, про що складено відповідний актовий запис №2246. Прізвище після реєстрації шлюбу: чоловіка [PERSON] , дружини [PERSON] . Матеріалами справи встановлено, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] , [INFO] , про що складено відповідний актовий запис №13419, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданого 12.12.2023 року Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. На підставі свідоцтва про право на спадщину від 16.03.1962 року, посвідченого нотаріусом другої Харківської державної нотаріальної контори Д`яченко О.Л. за реєстровим номером №3-256, в рівних частинах дружині [PERSON] та дітям [PERSON] , [PERSON] належить спадкове майно, яке складається з двадцяти двох сотих частин домоволодіння, що знаходиться в [ADDRESS] . Згідно рішення Ленінського районного народного суду м. Харкова від 17.12.1987 року у справі №2-1511, перерозподілено ідеальні частки по житловому будинку з надвірними спорудами, розташованому в [ADDRESS] наступним чином: вважати, що [PERSON] в будинку за вказаною адресою буде належати 23/100 частини, замість 22/100 частини, [PERSON] буде належати 15/100 частини, замість 23/100 частини, [PERSON] буде належати 23/100 частини, замість 24/100, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] частки залишаються незмінними 31/100 частини по 31/300 за кожним. Згідно витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №6108684 від 30.12.2004 року, [PERSON] належить 31/300 частки житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: [ADDRESS] , на підставі свідоцтва про право на спадщину /Р №3-256/ 16.03.1962 /2-а ХНДК. Рішення Ленінського районного народного суду м. Харкова від 17.12.1987 р. [PERSON] змінила прізвище на « [PERSON] » 29.04.1965 року у зв`язку із укладенням шлюбу з [PERSON] , що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища №00034769315 від 27.01.2022 року. Згідно листа №11/01-16 від 13.01.2025 року приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Трофименко Є.В. щодо здійснення права на спадкування, зокрема зазначено, що за відомостями спадкового реєстру спадкова справа до майна померлої [PERSON] не заведена. Отже, особи, які подали заяви про прийняття спадщини відсутні. Заява про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] може бути подана [PERSON] лише у додатковий строк, визначений судом. У зв`язку з викладеним, [PERSON] , має звернутись до суду для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини після [PERSON] , померлої [INFO] . Тобто, із вказаного вбачається, що позивач пропустила строк, визначений законом, для прийняття спадщини. Статтею 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до\~статті 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України\~визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно змісту статті 1272 ЦК України\~позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Відповідно до частини 3 статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до частини четвертої\~статті 263 ЦПК України\~при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Верховний суд у постанові від 25.03.2020 (справа № 642/2539/18-ц) дійшов висновку, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Відповідно до частини 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Матеріали справи містять належні, допустимі і достатні доказів того, що позивач пропустила строк на прийняття спадщини з поважної причини, а саме, що позивачу [PERSON] , [INFO] , встановлена перша «Б» група інвалідності з 23.07.2024 року, за загальним захворюванням, що підтверджується довідкою до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12 ААГ №326870 та потребує сторонньої допомоги. Відповідно до форми індивідуальної програми реабілітації особи з інвалідністю, що видається медико-соціальними експертними комісіями №1451, у [PERSON] встановлено онкозахворювання (С50 Са правої молочної залози). Слід врахувати, що позивач є спадкоємцем майна матері, спадщина ніким не прийнята. Інших спадкоємців, які прийняли спадщину, не встановлено. Судом встановлено, що спадщина відповідно до вимог статті 1277 Цивільного кодексу України відумерлою не визнана, а отже вона є досі відкритою, тому, відповідно до частини 1 статті 1268 Цивільного кодексу України, позивач має право на її прийняття як спадкоємець. Враховуючи те, що з незалежних від позивача причин, позивач була позбавлена можливості скористатись своїм правом на подання заяви про прийняття спадщини в шестимісячний строк, визначений\~статтею 1270 ЦК України, суд вважає що позовна заява обґрунтована та підлягає задоволенню у повному обсязі.

Outcome: approved