Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-05 00:00:00

26.12.2024 представник позивача адвокат Сердечнюк М.В. звернулась до Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області в інтересах [PERSON] з вказаним позовом. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] померла її мати [PERSON] , яка залишила після смерті заповіт та заповіла позивачу житловий будинок з надвірними будівлями, який розташований за адресою [ADDRESS] . З метою оформлення спадщини, позивач у визначений законом шестимісячний строк, подала до приватного нотаріуса Могилів-Подільського районного нотаріального округу Вінницької області Кравець С.В. заяву про прийняття спадщини та в подальшому звернулась з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на вказане вище майно. Однак, нотаріус постановою від 05.11.2024 відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] . Постанова мотивована тим, що заповіт складений від імені [PERSON] , в той час як згідно свідоцтва про смерть прізвище померлої особи зазначено без апострофа « [PERSON] », що унеможливлює ідентифікацію особи від імені якої складено заповіт. Крім того, в документах, які підтверджують право власності спадкодавця на майно, зазначене в заповіті, прізвище власника також зазначено « [PERSON] », що не відповідає даним вказаним у свідоцтві про смерть. За вказаних обставин, представник позивача просить суд визнати за [PERSON] в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] право власності на житловий будинок з надвірними будівлями, який розташований за адресою [ADDRESS] . Ухвалою судді Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 06.01.2025 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження, надано відповідачу строк для подання відзиву, призначено підготовче засідання та витребувано докази. 06.03.2025 позивач та її представник адвокат Сердечнюк М.В. у підготовче засідання не з`явились. Представник позивача подала до суду заяву, в якій позов підтримала повністю, просила його задовольнити та розглядати справу без її та позивача участі. У підготовче засідання відповідач [PERSON] не з`явилась, 04.03.2025 до суду надійшла заява, в якій відповідач просила розгляд справи проводити без її участі, позовні вимоги визнала, не заперечувала щодо їх задоволення. Згідно із ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому\~ст. 206\~цього Кодексу. Частина 4\~ст.\~206\~ЦПК України\~визначає,\~що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з огляду на таке. Суд встановив, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією Свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 9). [PERSON] була матір`ю позивача [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією Свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого повторно, згідно якого дошлюбним прізвищем [PERSON] , [INFO] , було « [PERSON] » (а.с. 8) та копією Свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого повторно, відносно [PERSON] , [INFO] , в якому в графі «Мати» вказана [PERSON] (а.с. 7). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом, що передбачено статтею 1217 ЦК України. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Реалізація права\~на спадкування\~спадкоємцем,\~закликаним до\~спадкування,\~здійснюється шляхом\~прийняття ним\~спадщини з\~подачею до\~нотаріальної контори\~за місцем\~відкриття спадщини\~заяви про\~її прийняття\~в шестимісячний\~строк,\~який починається\~з часу\~відкриття спадщини.\~Вчинення таких\~дій не\~вимагається,\~якщо спадкоємець\~постійно проживав\~разом із\~спадкодавцем на\~час відкриття\~спадщини і\~протягом шестимісячного\~терміну,\~встановленого для\~прийняття спадщини,\~не заявив\~про відмову\~від неї\~(ст.ст.1268-1270 ЦК України). З матеріалів спадкової справи вбачається, що позивач [PERSON] 04.06.2024, тобто в межах встановленого законом шестимісячного строку, подала приватному нотаріусу Могилів-Подільського районного нотаріального округу Вінницької області Кравець С.В. заяву про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері [PERSON] . Також 05.11.2024 позивач звернулась до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] на жилий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться в [ADDRESS] . 05.11.2024 приватний нотаріус Могилів-Подільського районного нотаріального округу Вінницької області Кравець С.В. винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії та відмовила [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на жилий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться в [ADDRESS] , після смерті [PERSON] (а.с. 12-13). Постанова мотивована тим, що заповіт посвідчений 05 серпня 1999 року за реєстровим № 1-1206 [PERSON] , державним нотаріусом Могилів-Подільського району Вінницької області на ім`я [PERSON] на жилий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться в [ADDRESS] , складений від імені [PERSON] , однак згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] прізвище померлої особи [PERSON] , що унеможливлює ідентифікацію особи від імені якої складено заповіт. Так, як вбачається з копії заповіту, складеного 05.08.1999, посвідченого державним нотаріусом Могилів-Подільського району Вінницької області Кориняк Л.М. та зареєстрованого в реєстрі за № 1-1026, [PERSON] , яка мешкає в [ADDRESS] , на випадок своєї смерті зробила розпорядження та належний їй жилий будинок з надвірними будівлями та спорудами, що знаходиться в [ADDRESS] , заповіла доньці [PERSON] (а.с. 10). Згідно копії Свідоцтва про право на спадщину за законом виданого 04.08.1999 державним нотаріусом Могилів-Подільської міської державної нотаріальної контори Кориняк Л.М., [PERSON] після смерті батька [PERSON] успадкувала жилий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться в [ADDRESS] (а.с. 16). Вказане підтверджується також копією Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно Комунального підприємства «Могилів-Подільське міжрайонне бюро технічної інвентаризації» № 8098280 від 18.08.2005 (а.с. 17). Разом з тим, з документів доданих до позовної заяви вбачається, що 26.02.1998 Могилів-Подільським МРВ УМВС України у Вінницькій області видано паспорт громадянина України серії [NUMBER] на ім`я [PERSON] , [INFO] , прізвище російською мовою зазначено « [PERSON] ». Вказане підтверджується копією паспорта серії [NUMBER] (а.с. 14). При цьому, 06.08.2016 Могилів-Подільським РС УДМС України у Вінницькій області видано паспорт громадянина України серії [NUMBER] на ім`я [PERSON] , [INFO] , прізвище російською мовою зазначено також « [PERSON] », що підтверджується копією паспорта серії [NUMBER] (а.с. 15). Відповідно до Експертного висновку Українського бюро лінгвістичних експертиз № 056/137-а/3 від 28.12.2016 записи прізвища українською мовою [PERSON] (паспорт, запис [PERSON] ) та [PERSON] (картка фізичної особи-платника податків; заповіт; свідоцтво про право на спадщину за законом; витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно, запис [PERSON] ) у документах, наданих для експертизи, а також інших документах зазначеної особи та її родичів є ідентичними. Розбіжності між українськими документальними записами прізвища виникли внаслідок відхилення від орфографічних норм при міжмовних (українсько-російському і російсько-українському) перетвореннях (а.с. 20). Аналізуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що наданими позивачем та дослідженими під час розгляду справи доказами підтверджуються обставини того, що [PERSON] на праві власності належав жилий будинок з надвірними будівлями, розташований в [ADDRESS] , а також те, що вказане нерухоме майно [PERSON] заповіла своїй доньці [PERSON] . При цьому, [PERSON] прийняла спадщину після смерті матері на вказане вище майно відповідно до ст. 1269 ЦК України, звернувшись у встановлений строк до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Крім того, з матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , вбачається, що 24.06.2024 з заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] до приватного нотаріуса Могилів-Подільського районного нотаріального округу Вінницької області Кравець С.В., тобто у встановлений законом шестимісячний строк, також звернулась онука померлої [PERSON] . Згідно копії заповіту, складеного 08.12.2016, посвідченого приватним нотаріусом Могилів-Подільського районного нотаріального округу Вінницької області Анцут Л.М. та зареєстрованого в реєстрі за № 805, [PERSON] заповіла [PERSON] 9/50 часток домоволодіння з відповідною часткою надвірних будівель та споруд, що знаходиться в [ADDRESS] . Разом з тим, позивач не може оформити спадщину в органах нотаріату на належний їй після смерті матері житловий будинок, у зв`язку з відмовою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на вказане вище нерухоме майно через наявні вказані вище розбіжності у документах. Відповідно до положення\~статті 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно зі ст. 1 Першого протоколу до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~та\~Закону України № 475/97-ВР від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном на власний розсуд, учиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. За нормами статей 1216, 1218\~ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Статтею 328\~ЦК України встановлено, що право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Відповідно до ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Оскільки померлій [PERSON] належало право власності на житловий будинок з надвірними будівлями, який розташований за адресою [ADDRESS] , то таке право увійшло до складу спадщини після її смерті та перейшло її спадкоємиці за заповітом її дочці [PERSON] . За таких підстав, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими, доведеними, а відтак такими, що підлягають задоволенню. На підставі викладеного вище та

Outcome: approved