Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-12 00:00:00

Зміст позовних вимог та позиції учасників справи Прокурор звернувся з позовом до суду про стягнення \~солідарно з\~ [PERSON] , [PERSON] на користь держави в особі управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Чернівецькій області 110\~000 гривень шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконним виловом риби. В обґрунтування вимог вказує, що постановами Новоушицького районного суду Хмельницької області від 14 листопада 2024 року та 24 жовтня 2024 року відповідачів визнано винуватими у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 90 КУпАП. Відповідно до зазначених постанов [PERSON] спільно з [PERSON] 24 вересня 2021 року о 10 годині 00 хвилин на Дністровському водосховищі в адміністративних межах с. Березівка Кам`янець-Подільського району Хмельницької області здійснили незаконний\~вилов \~риби,\~яка занесена\~до Чернової\~книги України,\~виду вирезуб\~у кільності\~11\~екземплярів,\~чим завдали\~збитків рибному\~господарству \~на загальну\~суму 110\~000\~грн. Удобровільному порядку зазначений розмір шкоди відповідачами не відшкодовано. Враховуючи, що органами, уповноваженими державною здійснювати функції у спірних правовідносинах не вжито заходів до стягнення шкоди, що свідчить про їх бездіяльність, тому позов пред`являється прокурором. Прокурор Романюк В.О. подав заяву про розгляд справи без його участі, позов підтримав. Представник Новоушицької селищної ради в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву в якій просив позов задовольнити та проводити розгляд справи у його відсутності (арк.спр.271). Представник Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Чернівецькій області у судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про розгляд справи, про що свідчить довідка (арк.спр.184). Відповідач [PERSON] \~у судове\~засідання не\~з`явився,\~причини неявки\~не повідомив,\~повідомлений про\~час і\~місце розгляду\~справи шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання. Однак до суду повернувся конверт із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Відповідно до вимог п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України судова повістка вважається врученою відповідачу. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив. Про дату, час та місце судового розгляду повідомлений шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання. Однак до суду повернувся конверт із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Відповідно до вимог п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України судова повістка вважається врученою відповідачу. Вказані обставини та норми статті 223 ЦПК України вказують на наявність підстав для розгляду справи без участі сторін. Процесуальні дії у справі 27 січня 2025 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи по суті. 18 лютого 2025 року розгляд справи відкладено у зв`язку із неявкою в судове засідання відповідачів. Фактичні обставини справи, встановлені судом 24 вересня 2021 року відносно [PERSON] та [PERSON] складено протоколи про адміністративні правопорушення за статтею 90 КУпАП (акр спр.25,29). Постановами Новоушицького районного суду Хмельницької області від 14 листопада 2024 року та 24 жовтня 2024 року (справи № 680/319/24,\~680/321/24) [PERSON] та [PERSON] визнано винуватими у вчиненні правопорушень, передбачених ст. 90 КУпАП (в редакції чинній на момент складання адміністративного протоколу). Провадження в справах закрито на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку із закінчення на момент розгляду справ про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 КУпАП (арк. спр. 27-28, 35-36). Відповідно до зазначених постанов суду 24 вересня 2021 року о 10 годині 00 хвилин на Дністровському водосховищі в адміністративних межах с. Березівка Кам`янець-Подільського району Хмельницької області [PERSON] спільно з [PERSON] незаконно вилучили з природного середовища рибу, вид якої занесений до Червоної книги України, а саме: здійснили за допомогою заборонених знарядь лову вилов водних біоресурсів та виловили рибу виду «вирезуб» в кількості 11 (одинадцять) екземплярів, загальною вагою 21 (двадцять один) кг, яка занесена до Червоної книги України. Завдані збитки рибному господарству становлять 110 000 грн. Вказані обставини також підтверджуються розрахунком збитків та даними протоколу огляду місця події (арк.спр.26,31). Постанова по справі № 680/319/24 набрала законної сили 05 листопада 2024 року, а постанова по справі №680/321/24 набрала законної 26 листопада 2024 року. З повідомлення Новоушицької селищної ради від 05 грудня 2024 року вбачається, що до бюджету селищної територіальної громади по коду доходів 24062100 «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності» кошти від [PERSON] та [PERSON] не надходили (арк. спр. 42,43). Мотиви з яких виходить суд та застосовані норми права Стосовно представництва прокурором інтересів держави Положеннями статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державних чи суспільних інтересах. Відповідно до частин третьої, четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Звертаючись до суду із позовом в інтересах держави, уповноваженими органами якої є Управління Державного\~агентства з\~розвитку меліорації,\~рибного господарства\~та продовольчих\~програм у\~Чернівецькій області,\~оскільки до\~його \~повноважень належить подання позовів про відшкодування шкоди, заподіяної громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, та Новоушицька селищна рада, на території якої вчинено адміністративне правопорушення, відтак шкода підлягає стягненню на рахунок спеціального фонду бюджету Новоушицької селищної ради, прокурор посилався на те, що діями відповідачів була спричинена шкода навколишньому середовищу, а саме рибному господарству територіальної громади Новоушицької селищної ради, яка полягала у незаконному вилучені з природного середовища риби, вид якої занесений до Червоної книги України, чим завдано шкоди водному середовищу у розмірі 110 000 грн. Вказана шкода у добровільному порядку не відшкодована, а позивачами самостійно не вжито заходів для стягнення шкоди, що свідчить про їх бездіяльність. Прокурором дотримано порядку визначеного ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництва інтересів держави в суді. Таким чином наявні підстави для представництва інтересів держави у суді прокурором. При наданні правової оцінки доведеності заявлених прокурором позовних вимог, суд виходить з такого. Згідно з приписами статті 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до приписів статті 10 Закону України «Про тваринний світ»\~громадяни відповідно до закону зобов`язані охороняти тваринний світ, сприяти відтворенню відновлювальних об`єктів тваринного світу, використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Основним завданням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, згідно з ст.1, 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», є збереження природних ресурсів, у тому числі тваринного світу. За приписами частини 1 статті 68\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» - порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законом. Частиною 1 статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Посадові особи\~органів рибоохорони\~здійснюють державний\~контроль та\~управління в\~галузі охорони,\~використання і\~відтворення водних\~біоресурсів та\~мають \~повноваження щодо\~подання позовів\~про відшкодування\~шкоди,\~заподіяної суб`єктами\~господарювання та\~громадянами,\~внаслідок порушення\~законодавства в\~галузі охорони,\~використання і\~відтворення водних\~біоресурсів (ст.\~10\~Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»). Статтею \~37\~Закону України\~«Про рибне\~господарство,\~промислове рибальство\~та охорону\~водних біоресурсів» передбачено, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених\~Конституцією України\~та законами України. Згідно зі статтею 47\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. З наведеного вбачається, що природні ресурси (в тому числі водні біоресурси), які відповідно до Конституції України та інших законодавчих актів є матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, права власника (володіння, користування, розпоряджання) щодо яких, від імені Українського народу, здійснюють органи місцевого самоврядування, як юридичні особи, є майном певної територіальної громади (в даному випадку Новоушицької селищної ради). Зазначені природні ресурси є власністю Українського народу. Водночас, загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду закріплені в статті 1166 ЦК України. Відповідно до частин першої та другої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до частини шостої статті 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Суд встановив,\~що постановами\~Новоушицького районного\~суду Хмельницької\~області \~ [PERSON] \~та [PERSON] визнано винуватими у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 90 КУпАП. Постанови суду набрали законної сили. Отже,\~досліджені судом\~докази підтверджують,\~що \~відповідачі [PERSON] \~та [PERSON] порушили вимоги законодавства про охорону тваринного світу, а саме незаконно вилучили з природного середовища рибу вирозуб у кільності 11 екз., вид якої занесений до Червоної книги України, тобто вина останніх є доведеною. Згідно постанови Кабінету Міністрів України № 1030 від 07.11.2012 «Про розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної книги України, а також за знищення чи погіршення середовища їх перебування (зростання)», розмір шкоди внаслідок незаконного вилову риби занесеної до Червоної книги України, становить 110 000 грн, виходячи із наступного розрахунку: вирезуб причорноморський 11 екз. х 10 000 = 110\~000. Вказана обставина також підтверджується долученим розрахунком шкоди. Відтак розмір шкоди, завданої [PERSON] та [PERSON] становить 110 000 грн та є доведеним. Таким чином, в діях [PERSON] та [PERSON] наявні всі елементи складу цивільного правопорушення, між їх діями і спричиненою шкодою існує взаємозв`язок, а також наявна вина, що є підставою для цивільної відповідальності. Відповідачі, на виконання вимог частини першої статті 81 ЦПК України, не надали суду жодних доказів, які б спростовували доводи позовної заяви. Згідно зі статтею 1190 ЦК особи, спільними діями яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність. Виходячи зі змісту зазначеної норми матеріального права, особи, які спільно заподіяли неподільну шкоду взаємопов`язаними, сукупними діями або діями з єдністю наміру, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. З огляду на викладене, позов є обґрунтованим, позовні вимоги є доведеними, право позивача підлягає захисту у спосіб визначений у позовній заяві, тому позов необхідно задовольнити. Розподіл судових витрат Пунктом 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. З урахуванням положень ч. 1 ст. 141 ЦПК, задоволення позову, ціни позову (110\~000\~грн),\~судовий збір,\~який був\~сплачений за\~подання позовної\~заяви \~у розмірі\~3\~028\~грн,\~слід стягнути\~із відповідачів у рівних частинах - по 1514 грн з кожного.

Outcome: approved