Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-09 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в особі філії «Подільський лісовий офіс» про визнання незаконним та скасування наказу філії «Кременецьке лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» від 10 жовтня 2024 року № 261-к про накладення дисциплінарного стягнення, визнання незаконним та скасування наказу філії «Кременецьке лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» від 11 жовтня 2024 року № 262-к, про звільнення з роботи [PERSON] , поновення [PERSON] на посаді майстра лісу Забарівського лісництва в філії «Кременецьке лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» з 12 жовтня 2024 року та стягнути з Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в особі філії «Кременецьке лісове господарство» на користь [PERSON] середній заробіток за час вимушеного прогулу з 12 жовтня 2024 року до дня поновлення на роботі. Заяву мотивує тим, що 21.06.2022 року №151-к, позивач прийнятий на роботу на посаду лісника обходу №2 Забарівського лісництва. Наказом Державного агентства лісових ресурсів України від 28.10.2022 року № 843 «Про припинення Державного підприємства «Кременецьке лісове господарство», вказане державне підприємство реорганізоване шляхом приєднання у філію «Кременецьке лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», яке є правонаступником всіх прав та обов`язків у повному обсязі. Наказом №442-к від 29.12.2023 позивач переведений майстром лісу Забарівського лісництва філії «Кременецьке лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України». Наказом філії «Кременецьке лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» від 10 жовтня 2024 року № 261-к, на підставі п. 3 ч. 1 ст. 40 КЗпП України, позивача звільнено з посади майстра лісу Забарівського лісництва за незаконні рубки, надлишкову лісопродукцію на ділянці ВСР 2024 року. Згідно наказу від 30.07.2024 року №195-к позивачу оголошено догану у зв`язку з неналежним виконанням завдань по охороні лісу та контролю за виконанням проведення лісогосподарської діяльності, халатне ставлення до своїх посадових обов`язків, однак у наказі не зазначено, які саме службові обов`язки, покладені на позивача трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, ним не виконувалися, як і не зазначено у чому саме полягає дисциплінарний проступок вчинений ним, за який дане дисциплінарне стягнення було застосовано, коли та за яких обставин цей дисциплінарний проступок вчинено та які вимоги посадової інструкції порушено. Підставою для оголошення догани, відповідно до наказу від 30.07.2024 року №195-к, є наказ по філії «Кременецьке лісове господарство» ДП «Ліси України» від 30.07.2024 року № 97 «Про результати раптової ревізії обходу №2 Забарівського лісництва». Позивачу достеменно відомо, що при проведені перевірки з дотримання законодавства під час здійснення лісогосподарської діяльності у кварталі 16 виділі [NUMBER] СВР-2023, площею 13 га, та в кварталі [NUMBER] виділі [NUMBER] СВР-2023, площею 10 га, комісією виявленні недоліки здійснення лісогосподарської діяльності, яка відбувалась у період з жовтня 2023 року по грудень 2023 року, відповідальною особою за здійснення лісогосподарської діяльності у даному кварталі був призначений майстер лісу Забарівського лісництва, [PERSON] , а не позивач. До проведення раптової ревізії, [PERSON] письмово повідомляв про виявлені ним недоліки при проведенні лісогосподарської діяльності [PERSON] , за яку був відповідальний останній. Наказом від 30.07.2024 року № 195-к, позивачу оголошено догану за лісогосподарську діяльність, відповідальним за яку він не був, до того ж, догану оголошено з порушенням вимог ст. 148 КЗпП, після спливу шести місяців з дня вчинення проступку, без проведення службового розслідування із формальним посиланням на посадову інструкцію. Підставою для винесення наказу про оголошення догани від 09.10.2024 року №259-к та наказу про звільнення з роботи від 10.10.2024 № 261-к є акт Департаменту безпеки державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», складеного за результатами проведеного контрольного заходу у філії «Кременецьке лісове господарство» Подільського лісового офісу від 04.10.2024 року. В зазначеному акті не зазначається які саме порушення трудових обов`язків вчиненні позивачем. У наказах від 09.10.2024 року №259-к, від 10.10.2024 №261-к, позивача притягнено двічі до дисциплінарної відповідальності за виявлені порушення у Забарівському лісництві, незаконні рубки, надлишкову лісопродукцію на ділянці ВСР 2024 року, проте знову не зазначено коли мало місце і в чому конкретно полягає порушення трудових обов`язків. Таким чином, застосувавши до працівника за порушення трудових обов`язків стягнення у виді догани, роботодавець за це саме порушення не має права застосовувати інший вид стягнення - звільнення, що прямо суперечить вищевказаним приписам ст. 61 Конституції України. Крім того не було проведено службове розслідування, про що просив позивач у заяві від 09 жовтня 2024 року, яка була відправлена засобами поштового зв`язку на адресу відповідача. Представник позивача\~ адвокат\~Собчук В.К. в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просить їх задовольнити з підстав, що вказані у позовній заяві. Окрім того, пояснив, що, так як, наказ філії «Кременецьке лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» від 11 жовтня 2024 року № 262-к, про звільнення з роботи [PERSON] був поданий до суду та надісланий позивачу лише 04 грудня 2024 року, тобто після подачі позовної заяви, то позивачем подана заява про зміну предмету позову та остаточно сформовані позовні вимоги, які він просить задовольнити. Судові витрати просить покласти на відповідача, документальне підтвердження судових витрат ним буде надано не пізніше п`яти днів після ухвалення рішення суду. Представник відповідача Киричук Н.В. в судовому засіданні просить відмовити у задоволенні даного позову. 04.12.2024 представником відповідача подано відзив на позовну заяву, у якому представник відповідача просить відмовити у задоволенні даного позову, посилаючись на те, що із текстом наказу від 30.07.2024 року №195-к про оголошення догани позивач ознайомлений 30.07.2024 року. Упродовж трьох місяців позивач не оскаржив даного наказу, тобто такий акт індивідуально-правової діє є чинним, з яким погодився позивач. Більше того, вимог про скасування наказу (предмет позову) позовна заява не містить, що позбавляє обов`язку відповідача обґрунтовувати його правомірність. Окрім того, підставою для винесення наказу про оголошення догани від 09.10.2024 року №259-к став акт Департаменту безпеки державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», складений за результатами проведеного контрольного заходу у філії «Кременецьке лісове господарство» Подільського лісового офісу від 04.10.2024 року. Об`єктом перевірки була територія Забарівського лісництва, де на посаді майстра лісу працював позивач. При проведенні вказаного заходу контролю 04.10.2024 відібрано пояснення в [PERSON] , який визнав, що не мав часу провести обхід та встановити самовільну рубку. Розділом ІІ посадової інструкції майстра лісу від 01.01.2024 року, з якою був ознайомлений позивач, до його безпосередніх обов`язків належить охорона лісу від самовільних рубок. Згідно із актом Департаменту безпеки державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», складеним за результатами проведеного контрольного заходу у філії «Кременецьке лісове господарство» Подільського лісового офісу від 04.10.2024 року, шкода заподіяна лісу внаслідок бездіяльності позивача становить 274 000 грн., що є кримінально караним діянням (ст. 367 КК України). Вказане і стало додатковою підставою для направлення таких матеріалів до правоохоронних органів для внесення відомостей до ЄРДР. За таких обставин наказом № 259-к від 09.10.2024 року [PERSON] оголошено догану. В подальшому встановлено передчасність винесення такого наказу у зв`язку із додатковим вивченням його характеристики та з`ясуванням факту раніше притягнення його до дисциплінарної відповідальності. Тому керівником винесено наказ №260-к від 10.10.2024 року про скасування наказу № 259-к від 09.10.2024 року. На підставі акту, складеного за результатами проведеного контрольного заходу у філії «Кременецьке лісове господарство» Подільського лісового офісу від 04.10.2024 року, у зв`язку із раніше застосованим заходом дисциплінарного впливу у виді догани, згідно із наказом № 195-к від 30.07.2024 р., що свідчить про неефективність раніше застосованих заходів дисциплінарного стягнення, які не дали позитивних наслідків і працівник знову вчинив дисциплінарний проступок, наказом від 10.10.2024 року № 261-к до [PERSON] , майстра лісу Забарівського лісництва, за виявлені порушення у Забарівському лісництві, а саме: незаконні рубки, надлишкову лісопродукцію на ділянці ВСР 2024 року застосовано захід дисциплінарної відповідальності у виді звільнення з роботи на підставі п.\~3\~ч.\~1\~ст.\~40\~КЗпП України. 20 листопада 2024 року ухвалою суду відкрито провадження по даній справі та призначено розгляд за правилами спрощеного позовного провадження. 04 грудня 2024 року представником позивача подано заяву про проведення судового засідання в режимі відеоконференції. 04 грудня 2024 року представником відповідача подано відзиві на позовну заяву. 05 грудня 2024 року ухвалою суду заяву представника позивача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції задоволено. 05 грудня 2024 року представником відповідача подано заяву про проведення судового засідання в режимі відеоконференції. 06 грудня 2024 року ухвалою суду заяву представника відповідача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції задоволено 10 грудня 2024 року представником позивача подано клопотання про витребування доказів. 11 грудня 2024 року представником позивача подано заяву про поновлення пропущеного процесуального строку на подання клопотання про витребування доказів. 11 грудня 2024 року ухвалою суду поновлено пропущений строк для подання клопотання про витребування доказів та клопотання представника позивача - адвоката Собчука В.К. про витребування доказів задоволено. 19 січня 2025 року представником позивача подано заяви про зміну предмету позову та поновлення процесуального строку для подачі даної заяви. \~ \~ \~ \~21 січня 2025 року ухвалою суду відмовлено у задоволенні заяви представника позивача адвоката Собчука В.К. про поновлення строку для подання заяви про зміну предмету позову у даній справі та заяву представника позивача адвоката Собчука В.К. про зміну предмету позову від 19 січня 2025 року\~залишено без розгляду. \~ \~ \~ \~24 січня 2025 року позивачем подано заяву про зміну предмету позову та заяву про поновлення процесуального строку для подачі такої заяви. \~ \~ \~ \~24 січня 2025 року ухвалою суду поновлено [PERSON] процесуальний строк для подання заяви про зміну предмету позову та прийнято заяву [PERSON] про зміну предмету позову. \~ \~ \~ \~10 лютого 2025 року представником Державного спеціалізованого господарського підприємство «Ліси України» в особі філії «Подільський лісовий офіс» подано заяву про заміну філії «Кременецьке лісове господарство» її правонаступником. \~ \~ \~ \~10 лютого 2025 року представником Державного спеціалізованого господарського підприємство «Ліси України» в особі філії «Подільський лісовий офіс» подано заяву про проведення судового засідання в режимі відеоконференції. 17 лютого 2025 року ухвалою суду вищевказану заяву про проведення судового засідання в режимі відеоконференції задоволено. 17 лютого 2025 року ухвалою суду залучено до участі у даній справі правонаступника філії «Кременецьке лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємство «Ліси України» філію «Подільський лісовий офіс» Державного спеціалізованого господарського підприємство «Ліси України». 03 березня 2025 року представником відповідача подано клопотання про закриття провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України. 04\~березня 2025\~року ухвалою\~суду у задоволенні клопотання представника відповідача \~адвоката Киричук\~Н.В. про закриття провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України\~ відмовлено. \~ \~ \~ \~Суд,\~вислухавши учасників\~справи, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав: Судом встановлено, що з 22.06.2022 [PERSON] працював на посаді лісника обходу № 2 Забарівського лісництва, наказом № 442-к від 29.12.2023 року [PERSON] переведено майстром лісу Забарівського лісництва Філії «Кременецьке лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України, що підтверджується трудовою книжкою [PERSON] серії [NUMBER] , виданої 23.06.2005. Згідно наказу № 195/к від 30.07.2024, [PERSON] , майстру лісу Забарівського лісництва, за неналежне виконання завдань по охороні лісу та контролю за виконанням проведення лісогосподарської діяльності, халатне ставлення до своїх посадових обов`язків оголошено догану. Із акту про відмову від підпису від 30.07.2024 слідує, що вказаний наказ доведений до відома [PERSON] в усній формі. Підписати про ознайомлення з наказом [PERSON] відмовився. Із акту Департаменту безпеки Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», складеного за результатами проведеного контрольного заходу у філії «Кременецьке лісове господарство» Подільського лісового офісу від 04.10.2024 року, слідує, що у Забарівсьому лісництві в ході проведення спільних заходів по перевірці інформації щодо самовільних порубок, спільно з працівниками охорони та захисту лісу 03.10.2024 працівниками сектору № 2 відділу 6, за участю провідного інспектора з охорони та захисту лісу Аршуліка В.М. та т.в.о. головного лісничого [PERSON] , було виявлено самовільну рубку одинадцяти дерев породи ясен звичайний діаметром пнів від 28 до 90 см, а також одного дерева клена гостролистого та сосни звичайної. Пні зрізаних дерев знаходяться у сироростучому та вітровальному стані. Згідно наказу директора філії «Кременецьке лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємство «Ліси України» за № 259-к від 09.10.2024, [PERSON] , майстра лісу Забаріського лісництва, за виявлені порушення у Забарівському лісництві, а саме: незаконні рубки, надлишку лісопродукції на ділянці ВСП 2024 року оголошено догану. 10.10.2024 директором філії «Кременецьке лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємство «Ліси України» винесено наказ № 260-к про скасування раніше виданого наказу від 09 жовтня 2024 року № 259-к «Про накладення дисциплінарного стягнення», що стверджується наказом № 260-к від 10.10.2024. Згідно наказу директора філії «Кременецьке лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємство «Ліси України» за № 261-к від 10 жовтня 2024 року до [PERSON] , майстра лісу Забарівського лісництва, за виявлені порушення у Забарівському лісництві, а саме: незаконні рубки, надлишкову лісопродукцію на ділянці ВСР 2024 року застосовано захід дисциплінарної відповідальності у виді звільнення на підставі п. 3 ч. 1 ст. 40 КЗпП України. [PERSON] був ознайомлений із даним наказом, однак відмовився від його підпису, що стверджується актом про відмову від підпису від 10.10.2024. Із наказу директора філії «Кременецьке лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємство «Ліси України» за № 262-к від 11 жовтня 2024 року слідує, що [PERSON] , майстра лісу Забарівського лісництва звільнено з роботи 11 жовтня 2024 року за систематичне невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором, п. 3 ч. 1 ст. 40 КЗпП України. Даний наказ та трудова книжка [NUMBER] надіслані [PERSON] 11.10.2024 рекомендованим поштовим відправленням. \~ \~ \~ \~09 жовтня 2024 року [PERSON] засобами поштового зв`язку на адресу філії «Кременецьке лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємство «Ліси України» надіслано заяву про проведення перевірки щодо відсутності слідів самовільної рубки дерев. \~ \~ \~ \~Посадовою інструкцією майстра лісу, затвердженою директором філії «Кременецьке лісове господарство» ДП «Ліси України» 01.01.2024 визначено завдання, обов`язи, права та відповідальність майстра лісу, із якими [PERSON] ознайомлений. \~ \~ \~ \~Із пояснень [PERSON] від 04.10.2024 слідує, що позивачем надано пояснення, щодо виявленого актом від 04.10.2024 порушення, та позивачем вказано, що обхід кварталу 9 виділу 11.12 він здійснював 23.09.2024 та жодних пнів не бачив. З 23.09.2024 по 25.09.2024 знаходився у відрядженні, з 25.09.2024 займався заготівлею лісу. Керівництво не повідомив, бо не встиг виявити пнів. 08.07.2024 [PERSON] на ім`я директора філії «Кременецьке лісове господарство» ДП «Ліси України» надано пояснення щодо виявлення недоліків у кварталі 16 виділів 8 СРВ-2024. 10.10.2024 на ім`я директора філії «Кременецьке лісове господарство» ДП «Ліси України», лісничим Забарівського лісництва Шандруком П.В. подана характеристика на майстра лісу Забарівського лісництва [PERSON] . Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. За змістом статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до ст. 43 Конституції України кожен має право на працю. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення. Відповідно до\~ст.\~61\~Конституції України \~ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Згідно зі статтею 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Статтею 147 КЗпП України\~передбачено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана, звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. Відповідно до\~ст.\~149\~КЗпП України\~до застосування\~дисциплінарного стягнення\~роботодавець повинен\~зажадати від\~порушника трудової\~дисципліни письмові\~пояснення. За\~кожне порушення\~трудової дисципліни\~може бути\~застосовано лише\~одне дисциплінарне\~стягнення. При\~обранні виду\~стягнення роботодавець\~повинен враховувати\~ступінь тяжкості\~вчиненого проступку\~і заподіяну\~ним шкоду,\~обставини,\~за яких\~вчинено проступок,\~і попередню\~роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Згідно з пунктом 3 частини першої\~статті 40 КЗпП України\~трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом лише у випадку, зокрема, систематичного невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо до працівника раніше застосовувалися заходи дисциплінарного чи громадського стягнення. Розірвання трудового договору з підстав, передбачених пунктами 1 (крім випадку ліквідації підприємства, установи, організації), 2-5, 7 статті\~40\~і пунктами 2, 3 статті\~41\~цього\~Кодексу, може бути проведено лише за попередньою згодою виборного органу (профспілкового представника), первинної профспілкової організації, членом якої є працівник (частина перша\~статті 43 КЗпП України). За передбаченими пунктом 3\~статті 40 КЗпП України\~підставами працівник може бути звільнений лише за проступок на роботі, вчинений після застосування до нього дисциплінарного або громадського стягнення за невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. У таких випадках враховуються ті заходи дисциплінарного стягнення, які встановлені чинним законодавством і не втратили юридичної сили за давністю або зняті достроково (стаття 151 КЗпП України), і ті громадські стягнення, які застосовані до працівника за порушення трудової дисципліни відповідно до положення або статуту, що визначає діяльність громадської організації, і з дня накладення яких до видання наказу про звільнення минулого не більше одного року. У справах про поновлення на роботі осіб, звільнених за порушення трудової дисципліни, потрібно з`ясувати, в чому конкретно полягало порушення, що стало приводом до звільнення, чи могло воно бути підставою для розірвання трудового договору за пунктом 3 частини першої\~статті 40 КЗпП України\~та чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями\~147-1,\~148,\~149 КЗпП України\~правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи застосовувалося вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувалися при звільненні ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, а також обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника. Для правомірного розірвання роботодавцем трудового договору на підставі пункту 3 частини першої\~статті 40 КЗпП України\~необхідна наявність у сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку; невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності; невиконання або неналежне виконання трудових обов`язків повинно бути систематичним. При визначенні систематичності як ознаки порушення враховуються тільки дисциплінарні й громадські стягнення, які накладаються трудовими колективами і громадськими організаціями відповідно до їх статутів. Систематичним невиконанням обов`язків вважається таке, що вчинене працівником, який раніше допускав порушення покладених на нього обов`язків і притягувався за це до дисциплінарної відповідальності, проте застосовані заходи дисциплінарного чи громадського стягнення не дали позитивних наслідків і працівник знову вчинив дисциплінарний проступок. У справах, в яких оспорюється незаконне притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення, саме роботодавець повинен довести, що застосування таких заходів стягнення відбулося без порушення законодавства про працю. Порядок застосування дисциплінарного стягнення визначений у статті 148 КЗпП України, відповідно до якого до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавця покладено обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. Під час обрання виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як один із важливих елементів порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Під час розгляду справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Суд вважає, що відповідач не довів суду, що ним були дотриманні положення чинного законодавства при звільненні позивача з посади. \~ \~Судом встановлено,\~що 09.10.2024\~директором філії\~«Кременецьке лісове\~господарство» Державного\~спеціалізованого господарського\~підприємства «Ліси\~України» винесено\~наказ №\~259-к,\~за яким\~на підставі\~акту,\~складеного за\~результатами проведеного\~контрольного заходу\~у філії\~«Кременецьке лісове\~господарство» Подільського\~лісового офісу\~ від 04.10.2024, [PERSON] майстру лісу Забарівського лісництва, за виявлені порушення у Забарівському лісництві, а саме: незаконні рубки, надлишкову лісопродукцію на ділянці ВСР 2024 року оголошено догану. \~ \~Наказом директора філії «Кременецьке лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» за № 260-к від 10.10.2024 скасовано раніше виданий наказ від 09.10.2024 № 259-к «Про накладення дисциплінарних стягнень» та оскаржуваними наказами до [PERSON] застосовано захід дисциплінарної відповідальності у виді звільнення. \~ \~ \~ \~Відповідно до вимог ст. 151 КЗпП дисциплінарне стягнення може бути знято достроково (до закінчення одного року), якщо працівник не допустив нового порушення трудової дисципліни і до того ж проявив себе як сумлінний працівник, про що особа або орган «який застосовував стягнення» видає відповідний наказ або розпорядження. Однак,\~представник відповідача\~не надав\~суду доказів\~підставності скасування\~наказу директора філії «Кременецьке лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» винесено наказ № 259-к від 09.10.2024 та відповідно не довів, що звільнення позивача відбулося з дотриманням вимог трудового законодавства, а також не надав суду відповідних доказів, які б надали суду можливість встановити вказані обставини. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що наказ філії «Кременецьке\~лісове господарство»\~Державного спеціалізованого\~господарського підприємства\~«Ліси України»\~№ 261-к\~від 10\~жовтня 2024\~року «Про накладення дисциплінарного стягнення» та наказ філії «Кременецьке\~лісове господарство»\~Державного спеціалізованого\~господарського підприємства\~«Ліси України»\~№ 262-к\~від 11\~жовтня 2024\~року «Про\~звільнення з\~роботи [PERSON] » є незаконним та підлягають скасуванню, оскільки звільнення позивача на підставі п. 3 ч. 1 ст. 40 КЗпП України відбулося з порушенням трудового законодавства, відтак позивач [PERSON] підлягає поновленню на роботі на посаді майстра лісу Забарівського лісництва в Філії «Кременецьке лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» з 12 жовтня 2024 року. За правилами частини другої\~статті 235 КЗпП України,\~при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу. Розмір такого стягнення слід обчислювати відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого\~Постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року № 100, виходячи із середньоденного заробітку позивача за два останні місяці роботи до звільнення, помноженого на кількість робочих днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. При цьому середньоденна заробітна плата обчислюється діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів. Також, відповідно до пункту 32\~Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів» від 6.11.92 №9\~у випадках стягнення на користь працівника середнього заробітку за час вимушеного прогулу в зв`язку з незаконним звільненням або переведенням, відстороненням від роботи - невиконанням рішення про поновлення на роботі, затримкою видачі трудової книжки або розрахунку він визначається за загальними правилами обчислення середнього заробітку, виходячи з заробітку за останні два календарні місяці роботи. Відповідно до\~статті 27 Закону України «Про оплату праці», п. 2 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого\~постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 року № 100, середньомісячна заробітна плата за час вимушеного прогулу працівника обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана виплата, тобто, що передують дню звільнення працівника з роботи. Тобто, у випадку поновлення працівника на роботі у зв`язку із незаконним звільненням, стягнення на користь працівника розміру втраченого заробітку за час вимушеного прогулу має здійснюватись з дати звільнення до дати поновлення такого працівника на посаді. З дати звільнення\~10 жовтня 2024 року до дати поновлення позивача\~10 березня 2025 року минуло 107 робочих днів. Розмір середньоденної заробітної плати позивача розраховано та становить 836 гривень 64 копійок, що підтверджується довідкою про середню заробітну плату, наданою відповідачем. У підсумку, розмір компенсації середнього заробітку за час вимушеного прогулу позивача складає: 836,64 гривень х 107 днів = 89 520 грн. 48 коп. Враховуючи вищенаведене,\~суд вважає,\~що середній\~заробіток за\~час вимушеного\~прогулу,\~що підлягає виплаті\~ [PERSON] \~становить 89\~520\~грн.\~48\~коп.,\~який слід\~стягнути з\~Державного спеціалізованого\~господарського підприємства\~«Ліси України»\~в особі\~філії «Подільський\~лісовий офіс. \~ Відповідно до ст. 133 ЦПК України, судові витрати\~складаються з\~судового збору\~та витрат,\~пов`язаних з\~розглядом справи. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави. Інші\~судові витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Із врахуванням\~наведеного суд\~вважає,\~що із\~відповідача слід\~стягнути \~ \~4\~844 грн. 80 коп. судового збору в дохід держави. Частиною 8 ст. 141 ЦПК України встановлено,\~що розмір\~витрат,\~які сторона\~сплатила або\~має сплатити\~у зв`язку\~з розглядом\~справи,\~встановлюється судом\~на підставі\~поданих сторонами\~доказів (договорів,\~рахунків тощо). Такі\~докази подаються\~до закінчення\~судових дебатів\~у справі\~або протягом\~п`яти днів\~після ухвалення\~рішення суду\~за умови,\~що до\~закінчення судових\~дебатів у\~справі сторона\~зробила про\~це відповідну\~заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. Враховуючи вищенаведене суд вважає, що для вирішення питання про розподіл судових витрат у справі, про яке заявив представник позивача адвокат Собчук В.К., слід призначити судове засідання на\~ 18 березня 2025 року о 12 годині 20 хвилин та надати позивачу [PERSON] або його представнику строк до 17 березня 2025 року для поданя доказів щодо розміру понесених судових витрат. Відповідно до положень п. 4 ч. 1\~ст.\~430\~ЦПК України суд допускає негайне виконання рішень у справах про поновлення на роботі незаконно звільненого або переведеного на іншу роботу працівника. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved