Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-12 00:00:00

І. Виклад позиції позивача. 09 липня 2024 року позивач звернувся до суду з вказаною позовною заявою до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій просив визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини три місяці, з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . В обґрунтування позовних вимог зазначено, що [INFO] померла мати позивача\~ [PERSON] , [INFO] , та після смерті якої відкрилася спадщина на спадкове майно, що належало спадкодавцю на час смерті та складається з об`єкту нерухомого майна, а саме житлової квартири [ADDRESS] . 07 червня 2024 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу\~Ляшук Лілії Гаврилівни з метою отримання спадщини, але отримала письмову відмову у вчиненні означеної нотаріальної дії у зв`язку з пропуском заявником 6-місячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вказує, що встановлений законом строк на прийняття спадщини пропущено з поважних причин, оскільки внаслідок повномасштабного вторгнення військ російської федерації на територію України, м. Херсон перебувало у тимчасовій окупації починаючи з початку березня 2022 року по 11 листопада 2022 року. У період окупації у м. Херсон не працювали нотаріуси, шестимісячний строк для звернення до нотаріуса спливав 01.08.2022 року тому у позивача не було можливості своєчасно звернутися із заявою до нотаріуса для прийняття спадщини. Вказані обставини вважає поважними для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, а тому звернувся до суду з вказаним позовом. ІІ. Виклад позиції відповідача. 13.03.2025 року Кондратюк С.С., діючи в інтересах Херсонської міської ради на підставі довіреності надав пояснення на позовну заяву за змістом якої просив справу вирішити без участі сторони відповідача при вирішенні справи покладався на розсуд суду. ІІІ. Процесуальні дії суду у справі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 15.07.2024 року, провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 05.08.2024 року. У зв`язку з неявкою сторін судове засідання відкладено на 05.09.2024 року. 02 вересня 2024 року представник позивача\~адвокат Петрушенко В.В. через канцелярію суду подав клопотання про витребування доказів, а саме: просив витребувати у приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Ляшук Л.Г. копію спадкової справи, заведеної 16 лютого 2024 року, окремо поданою заявою, просив судове засідання провести без участі позивача. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 05.09.2024 року витребувано у приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Ляшук Л.Г. копію спадкової справи, відкритої після смерті [INFO] [PERSON] , [INFO] .. Підготовче засідання призначено на 10.10.2024 року. У зв`язку з ненадходженням витребуваних доказів підготовче судове засідання відкладено на 22.10.2024 року. 22.10.2024 року від представник позивача на електронну адресу суду надійшло клопотання про витребування доказів від Департаменту адміністративних послуг Херсонської міської ради витяг про зареєстрованих осіб, за місцем реєстрації спадкодавця у період з 28.12.2020 року по 29.12.2021 року. У зв`язку із перебуванням Головуючого у справі судді у нарадчій кімнаті з розгляду іншої кримінальної справи підготовче судове засідання не відбулося. Розгляд справи призначено на 14.11.2024 року. 24.10.2024 року, 07.11.2024 року від представника позивача повторно надійшло клопотання про витребування доказів. 24.10.2024 року від приватного нотаріусу Херсонського міського нотаріального округу Ляшук Лілії Гаврилівни надійшли витребувані судом докази. 07.11.2024 року від представника позивача Петрушенко В.В. на електронну адресу суду надійшло клопотання про витребування доказів та закриття підготовчого провадження у справі та призначення справи до судового розгляду, питання про що представник просив вирішити без участі сторони позивача. 14.11.2024 року від представника відповідача через канцелярію суду надійшло клопотання про проведення судового засідання без участі представника Херсонської міської ради. Представник не заперечував проти витребування доказів та закриття підготовчого провадження і призначення справи до судового розгляду. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 14.11.2024 року задоволено клопотання представника позивача, витребувано докази від Департаменту адміністративних послуг Херсонської міської ради витяг про зареєстрованих осіб в період з 28.12.2020 року по 29.12.2021 року за адресою: [ADDRESS] . Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 14.11.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 29.01.2025 року. 15.01.2025 року на адресу суду від відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб Департаменту адміністративних послуг Херсонської міської ради надійшли витребувані судом докази. 28.01.2025 року від позивача на адресу суду надійшло клопотання про розгляд справи без участі позивача, позовні вимоги підтримала просила позов задовольнити. 28.01.2025 року від представника відповідача Жакун Т.В. через систему «Електронний суд» надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. У зв`язку із клопотанням представника відповідача про відкладення судового засідання, розгляд справи не відбувся. Судове засідання призначено на 13.03.2025 року. Позивач та його представник у судове засідання не з`явилися, у раніше поданих заявах клопотали про розгляд та вирішення справи без участі сторони позивача. Позовні вимоги підтримали, просили позов задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, 13.03.2025 року через систему «Електронний суд» подав пояснення, за змістом яких при вирішенні справи покладався на розсуд суду. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Таким чином, враховуючи згоду сторін на розгляд справи у їх відсутності, та наявності в матеріалах справи заяви у якій викладена позиції відповідача щодо заявленого позову, суд постановив розглянути справу за відсутності учасників справи, крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані сторонами докази та повідомлені ними обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались. ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин. [INFO] народилася [PERSON] , про що 04.05.1969 року Голопристанським рай.бюро РАЦС Херсонської області складено відповідний актовий запис № 62 та 04.05.1969 року видано свідоцтво про народження серії [NUMBER] . Матір`ю [PERSON] є [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] виданим 04.05.1969 року Голопристанським рай.бюро РАЦС Херсонської області. 31.10.1987 року між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] зареєстровано шлюб, про що 31.10.1987 року Голопристанським районним відділом РАЦС Херсонської області складено відповідний актовий запис №165 та видано свідоцтво про укладення шлюбу серії [NUMBER] . Прізвище дружині після укладення шлюбу присвоєно « [PERSON] ». [INFO] [PERSON] , [INFO] склала Заповіт, відповідно до якого на випадок своєї смерті заповіла належне їй майно зазначене у заповіті своїй дочці - [PERSON] , 1969 р.н. [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , про що 30.12.2021 року Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) складено відповідний актовий запис №1797 та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . 07.06.2024 року [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Херсонського МНО Ляшук Лілії Гаврилівни з заявою про прийняття спадщини за заповітом на майно, яке залишилося після смерті її матері [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру(спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) за №77230380 від 06.06.2024 року про заведення спадкових справ про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , інформація відсутня. Відповідно до витягу зі Спадкового реєстру(заповіти/спадкові договори) за №77230277 від 06.06.2024 року у спадковому реєстрі зареєстровано заповіт №49647719 складений 20.07.2010 року [PERSON] , [INFO] . Листом роз`ясненням за №11/01-14 від 07.06.2024 року приватний нотаріус ХМНО Ляшук Л.Г. повідомила [PERSON] про неможливість вчинення відповідної нотаріальної дії у зв`язку із пропуском [PERSON] строку для подання заяви про прийняття спадщини. У визначений законом строк для прийняття спадщини позивач не звернулася до нотаріуса із відповідною заявою, оскільки 24.02.2022 року відбулося вторгнення збройних сил рф на територію України у тому числі і на територію Херсонської області та м. Херсон, що є загальновідомим фактом і не потребує додаткового доказування, з огляду на що позивач не мала можливості подати заяву про прийняття спадщини у строки визначені законом. Відповідно до Витягу та інформації №14-04-10/201 від 13.01.2025 року наданого на запит суду відділом реєстрації місця проживання фізичних осіб Департаменту адміністративних послуг Херсонської міської ради, [PERSON] , [INFO] була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] у період з 11.05.2007 року та знята з реєстрації за вказаною адресою у зв`язку із смертю [INFO] . Інформація щодо реєстрації інших осіб, відповідно до відомостей реєстру територіальної громади, не зазначено. V. Оцінка Суду. Із запровадженням з 15 грудня 2017 року змін до ЦПК України законодавцем принципово по новому визначено роль суду у позовному провадженні, а саме: як арбітра, що надає оцінку тим доказам та доводам, що наводяться сторонами у справі, та не може діяти на користь будь-якої із сторін, що не відповідатиме основним принципам цивільного судочинства. Відповідно до пунктів 1, 2, 4, 5, 6, 12 частини третьої статті 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, верховенство права; повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення. Зі змісту статей 10, 11, 12, 13 ЦПК України в узагальненому вигляді, при вирішенні цивільного спору суд керується Конституцією України, законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, застосовує інші правові акти, враховує завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, особливості предмета спору та ціну позову, складність справи, її значення для сторін та час, необхідний для розгляду справи, покладення доведення обставин, які мають значення для справи, саме сторонами, права яких є рівними, як і покладення саме на кожну сторону ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій та з урахуванням меж заявлених вимог та заперечень та обсягу поданих доказів. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, які належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст.ст.1217, 1218 ЦК України). Частинами 1, 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). За ч. ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Частиною 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємцю, який пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила вказаної статті можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; ці обставини визнані судом поважними. Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року при розгляді справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини судам слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Згідно Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», вбачається що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Подібна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц, від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Як встановлено судом і підтверджується матеріалами справи [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , про що 30.12.2021 року Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) зроблено актовий запис №1797 та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . За життя, 20.07.2010 року [PERSON] , [INFO] склала Заповіт відповідно до якого на випадок своєї смерті заповіла належне їй майно зазначене у заповіті своїй дочці [PERSON] , 1969 р.н. У встановлений законом строк для прийняття спадщини позивач не звернулися із відповідною заявою, оскільки за об`єктивних обставин(оголошення військового стану на всій території України) була позбавлено можливості звернутися до нотаріуса із відповідною заявою про прийняття спадщини у визначений законом строк. Як вбачається із листа-роз`яснення ПН Херсонського МНО Ляшук Л.Г. про неможливість вчиненні нотаріальної дії, на день смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, а саме: квартира за [ADDRESS] , яке вона заповідала [PERSON] по заповіту, посвідченому 20.07.2010 року ПН Херсонського МНО Казачковою М.О. За Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру станом на 06.06.2024 року ніхто зі спадкоємців до органів нотаріату з заявами про прийняття спадщини чи відмови від спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , до нотаріуса не звертався, спадкова справа не заводилась. Відомості про виклик нотаріусом спадкоємця за заповітом для повідомлення про його наявність та вчинення нотаріальних дій в матеріалах справи відсутні. Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно з ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Статтею 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Предметом доказування у справі є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Враховуючи, що Законодавець не визначив переліку причин, які є поважними при пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, суд у кожному конкретному випадку, виходячи з аналізу конкретних обставин пропуску строку, вирішує питання про те, чи є причина його пропуску поважною. Тобто, питання про поважність пропуску строків є оціночним. Поважність причин може залежати від таких обставин як поведінка заявника, інших осіб, так і від чинників, що не пов`язані з людським фактором. Так, причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: обставина, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення дій у визначений законом строк, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк, протягом строку, який пропущено, що підтверджується належними і допустимими засобами доказування. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для сторони на вчинення певної дій. Відповідно до ч. 2 ст. 82 ЦПК України обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування. Згідно положень Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України №309 від 22.12.2022 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23.12.2022 року за №1668/39004 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велись) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією», територія м. Херсон з 01 березня 2022 по 11 листопада 2022. Статтею 9\~Закону України\~«Про забезпечення\~прав і\~свобод громадян\~та правовий\~режим на\~тимчасово окупованій\~території України» державні органи та органи місцевого самоврядування, утворені відповідно до Конституціїта законів України, їх посадові та службові особи на тимчасово окупованій території діють лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Будь-які органи, їх посадові та службові особи на тимчасово окупованій території та їх діяльність вважаються незаконними, якщо ці органи або особи створені, обрані чи призначені у порядку, не передбаченому законом. Будь-який акт (рішення, документ), виданий органами та/або особами, передбаченими частиною другою цієї статті, є недійсним і не створює правових наслідків. Встановлення зв`язків та взаємодія органів державної влади України, їх посадових осіб, органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб з незаконними органами (посадовими особами), створеними на тимчасово окупованій території, допускається виключно з метою забезпечення національних інтересів України, захисту прав і свобод громадян України, виконання міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, сприяння відновленню в межах тимчасово окупованої території конституційного ладу України. За вказаних вище обставин та враховуючи вимоги чинного законодавства, суд приходить до висновку про обґрунтованість доводів позивача щодо наявності поважних причин пропуску останнім строку для прийняття спадщини за заповітом. В ході судового розгляду справи судом встановлено, що позивачем було пропущено строк на подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку із вторгненням в Україну збройних сил рф та встановленням на всій території України воєнного стану, а відтак суд вважає причини пропуску строку на подання заяви позивача про прийняття спадщини поважними. Крім того, також встановлено, що кінцевий строк визначений законом позивачу на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини припав на 29 червня 2022 року, тобто у період дії воєнного стану на території України і у цей період м. Херсон ще перебувало у військовій окупації рф. Враховуючи встановлене ст. 1270 ЦК України право спадкоємця у будь-який час протягом 6-місячного строку звернутися з заявою про прийняття спадщини і цей строк не може бути меншим та відсутність встановленого законом обов`язку спадкоємця передбачити на майбутнє неможливість звернення з такою заявою у зв`язку з непередбачуваними обставинами, з огляду на встановлені під час судового розгляду факти, суд визнає поважними причини пропуску строку позивачкою для звернення із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину до нотаріуса і вважає за можливе визначити позивачці додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. З огляду на викладене позов підлягає задоволенню. VІ. Заходи забезпечення позову (заяви). Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися. VIІ. Розподіл судових витрат між сторонами. Позивачем не заявлено вимогу про стягнення судових витрат з відповідача.

Outcome: approved