Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-04 00:00:00

06.05.2024 року [PERSON] звернулася до Комунарського районного суду м. Запоріжжя з позовною заявою до Мелітопольської міської ради Запорізької області про встановлення факту прийняття спадщини [PERSON] після смерті [PERSON] . Заява обґрунтована тим, що вона та її неповнолітня донька [PERSON] є спадкоємицями за заповітом після померлої [PERSON] . [PERSON] разом зі своїм чоловіком [PERSON] , який помер [INFO] , на праві власності належала квартира, що розташована за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] фактично прийняла спадщину після смерті свого чоловіка, оскільки проживала з ним за однією адресою та була його дружиною. Після смерті [PERSON] , позивачка звернулася із заявою про прийняття спадщини за заповітом до Другої київської державної нотаріальної контори. 12.10.2023 року [PERSON] з донькою отримали свідоцтво про прийняття спадщини на грошові вклади з нарахованими відсотками та компенсаціями, а оформлення спадщини на нерухоме майно призупинено, так як майно, а саме: вищевказана квартира, знаходиться на тимчасово окупованій території. Позивачка вказує, що не може оформити на себе 1/2 частину квартири, так як право власності не оформлене належним чином за спадкодавицею, у зв`язку з чим вона вимушена звернутися до суду за захистом своїх прав. Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 09.05.2024 року цивільна справа була передана за підсудністю на розгляд до Вільнянського районного суду Запорізької області. Ухвалою Вільнянського районного суду Запорізької області від 01.07.2024 року цивільна справа була передана на розгляд за територіальної юрисдикцією (підсудністю) до Комунарського районного суду м. Запоріжжя. Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 30.07.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по справі; розгляд справи вирішено проводити в порядку загального позовного провадження; витребувано від державного нотаріуса Другої київської нотаріальної контори належним чином засвідчену копію спадкової справи №15/2023 заведеної після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . 17.10.2024 року на адресу суду від Другої київської нотаріальної контори надійшла витребувана судом копія спадкової справи. Ухвалою суду від 21.10.2024 року залучено до участі у справі №333/4248/24 третьою особою, яка не\~заявляє самостійних\~вимог щодо\~предмета спору\~ [PERSON] . 03.12.204 року на адресу суду від представника третьої особи [PERSON] надійшли письмові пояснення, в яких останній заперечує проти задоволення позовної заяви, зазначивши, що не надано доказів про проживання [PERSON] за однією адресою з [PERSON] , та про реєстрацію останнього за адресою: [ADDRESS] . Крім того, він вважає, що реєстрація місця проживання особи разом із спадкодавцем не може свідчити про своєчасність прийняття спадщини, оскільки не є беззаперечним доказом постійного проживання особи на момент смерті із спадкодавцем за адресою реєстрації. Ухвалою суду від 11.12.2024 року закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду по суті, зобов`язано уповноважену особу Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькій області Управління державної реєстрації Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) надати на адресу суду копію актового запису, складеного Відділом РАГСу\~Мелітопольського міського\~управління юстиції\~Запорізької області30.07.1961 року про реєстрацію шлюбу між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , 1936 року народження. 21.01.2025 року на адресу суду від відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькій області Управління державної реєстрації Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) надійшла відповідь №28/06.10-01-31, відповідно до якої було виявлено актовий запис №763 про шлюб [PERSON] , 1936 року народження, та [PERSON] , [INFO] , складений 30.07.1961 року народження відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Мелітополю реєстраційної служби Мелітопольського міськрайонного управління юстиції Запорізької області. Ухвалою суду\~від 24.01.2025\~року зобов`язано уповноважену особу Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькій області Управління державної реєстрації Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) надати на адресу суду повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо [PERSON] , [INFO] (про реєстрацію шлюбу, розірвання шлюбу та зміну прізвища). У разі відсутності зазначеної інформації в державному реєстрі актів цивільного стану громадян надати на адресу суду копію актового запису, в результаті якого остання змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] ». 04.03.2025 року на адресу суду від відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькій області Управління державної реєстрації Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) надійшла відповідь №684/06.10-01-31, відповідно до якої отримання необхідних відомостей з Державного реєстру актів цивільного стану громадян можливо шляхом формування відповідних запитів до відділів державної реєстрації актів цивільного стану на кожний вид витягу з актового запису, з виконанням конкретних ідентифікуючих даних стосовно конкретної запитуваної особи (прізвище, ім`я, по-батькові, дата та місце проведення державної реєстрації). За відомостями Державного реєстру актів цивільного стану громадян виявлено лише актовий запис №2 про смерть [PERSON] , [INFO] , складений 04.01.2023 року Печерським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), дата смерті [INFO] . В судовому засіданні представник позивача [PERSON] підтримала позовну заяву в повному обсязі, з підстав наведених у ній. Додатково зазначила, що [PERSON] перебувала у шлюбі з онуком [PERSON] [PERSON] . Позивачка проживала за однією адресою зі спадкодавицею та доглядала за нею. Представник відповідача - Мелітопольської міської\~ради Запорізької\~областідо зали судового засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином, причини неявки суду не повідомив. Третя особа [PERSON] та його представник [PERSON] у судове засідання не з`явилися, останній в письмових поясненнях просив розглянути справу без їх участі. Вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи та наявні в ній письмові докази, суд дійшов до такого. Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно зі ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненнями чи не вчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбаченому цим Кодексом випадках. Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , актовий запис 2, виданого 04.01.2023 року Печерським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) та повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть №00038119786 від 13.01.2023 року. За життя, 30.08.2021 року [PERSON] склала заповіт, відповідно до якого вона все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося, взагалі все те, що буде належати їй на день смерті та на що вона за законом матиме право заповідає [PERSON] та [PERSON] . Заповіт посвідчено приватним нотаріусом Мелітопольського районного нотаріального округу Запорізької області Чудською О.О. та зареєстровано в реєстрі за №2889. Відповідно до свідоцтва про права власності №33-Р від 12.01.1998 року, квартира, що розташована за адресою: [ADDRESS] належить на праві приватної спільної власності [PERSON] та [PERSON] . [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 21.03.2014 року, актовий запис №502. 13.01.2023 року [PERSON] подав заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] до Другої київської державної нотаріальної контори, на підставі якої було заведено спадкову справу №15/2023 [PERSON] є онуком [PERSON] , що підтверджується його свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 31.01.1989 року, актовий запис №68, та витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження його мати - [PERSON] , [INFO] (витяг №00037829037 від 14.12.2022 року). Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00037828928 від 14.12.2022 року, 09.11.2010 року [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб, після чого остання змінила прізвище на « [PERSON] » [PERSON] , [INFO] (мати [PERSON] та донька [PERSON] ), померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 04.03.2000 року, актовий запис №3064, та повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть №00038119735 від 13.01.2023 року. Позивачка [PERSON] є колишньою дружиною [PERSON] . [INFO] [PERSON] звернулася до Другої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом. [PERSON] , [INFO] , є донькою [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 30.10.2009 року, актовий запис №1461. [PERSON] та [PERSON] отримали свідоцтво про право на спадщину за заповітом відносно грошових вкладів з нарахованими відсотками та компенсаціями. 25.01.2024 року [PERSON] звернулася до Другої київської державної нотаріальної контори із запитом про надання інформації щодо можливості отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] на квартиру, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Згідно відповіді Другої київської державної нотаріальної контори №744/02-14, у зв`язку з відсутністю документів для видачі свідоцтва про право на спадщину на даний об`єкт нерухомого майна, для подальшого оформлення спадщини [PERSON] необхідно звернутися особисто до нотаріальної контори з документами, що посвідчують право власності спадкодавця на квартиру. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина першої статті 15, частина перша\~статті 16 ЦК України). Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє приватне (цивільне) право повністю або частково. Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити, які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем, і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18.09.2023 року у справі № 582/18/21 (провадження № 61-20968 сво 21)). Приватно-правовими нормами визначене обмежене коло підстав відмови у судовому захисті цивільного права та інтересу особи, зокрема, до них належать: необґрунтованість позовних вимог (встановлена судом відсутність порушеного права або охоронюваного законом інтересу позивача); зловживання матеріальними правами; обрання позивачем неналежного способу захисту його порушеного права/інтересу; сплив позовної давності (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 08.11.2023 року у справі № 761/42030/21 (провадження № 61-12101св23). Обрання позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови у позові. Такий висновок сформульований, зокрема у постановах Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 року у справі № 916/1415/19 (провадження № 12-80гс20), від 02.02.2021 року у справі № 925/642/19 (провадження № 12-52гс20), від 22.06.2021 року у справі № 200/606/18 (провадження № 14-125цс20). Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права (пункт 1 частини другої\~статті 16 ЦК України). Відповідно до\~статті 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. За змістом статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті. У частині п`ятій статті 1268 ЦК України передбачено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Відповідно до частини першої статті 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Разом із тим, цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті (частина четверта статті 25 ЦК України). Встановлення факту прийняття спадщини померлою особою не узгоджується з вимогами чинного законодавства, оскільки у такому разі судом буде вирішено питання про права особи, яка не має цивільної процесуальної правоздатності та дієздатності, що свідчить, у тому числі, про неефективність способу захисту права особи відповідно до положень\~статті 16 ЦК України. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частина перша, третя\~статті 13 ЦПК України). У даній справі встановлення факту прийняття спадщини померлою особою є неналежним способом захисту своїх прав з огляду на те, що вирішення судом питання про права померлої особи, яка не має цивільної процесуальної правоздатності та дієздатності, суперечить законодавству; обрання позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови у позові. За обставин цієї справи належним способом захисту порушеного права позивача є позов про визнання права власності (права на частку у праві спільної власності на спірне майно) в порядку спадкування. Схожі висновки викладені у постанові Верховного Суду від 14.08.2024 року у справі №522/3974/20 (провадження № 61-4007св23). За таких обставин суд дійшов до висновку, що позовна заява [PERSON] не підлягає задоволенню.

Outcome: dismissed