Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-02 00:00:00

У серпні 2024 року позивач [PERSON] звернулась до Ленінського районного суду м.Дніпропетровська з позовом до Маріупольської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовної заяви зазначає, що позивач є донькою [PERSON] . До початку повномасштабного вторгнення російської федерації на території України вона та її мати проживали у м.Маріуполь, Донецької області. У квітні 2022 року вони разом виїхали до республіки Польща. [INFO] у м.Познань республіка Польща [PERSON] померла. Після смерті [PERSON] залишилась квартира за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] станом на 08.01.2024 рік була одна зареєстрована за адресою [ADDRESS] . Спадкоємцем за законом є позивач. Інших спадкоємців, ні за законом, ні за заповітом, крім позивача немає. Позивач, перебуваючи два роки за кордоном, не мала точної інформації щодо строків прийняття спадщини під час військового стану. Через зміну строків для прийняття спадщини з 10 місяців до 6 місяців з дня смерті та постійні обстріли території України, вимкнення світла та нестабільний графік роботи державних органів та нотаріусів, була позбавлений можливості в повній мірі реалізовувати свої права, передбачені законом. В липні 2024 року позивач звернулась до нотаріуса для прийняття спадщини, але нотаріус їй відмовив у вчиненні нотаріальної дії з причини пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Ухвалою Ленінського районного суду м.Дніпропетровська від 27.08.2024 року відкрито провадження у вищевказаній справі, постановлено проводити розгляд справи у порядку загального позовного провадження. Ухвалою Ленінського районного суду м.Дніпропетровська від 18.11.2024 року витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округа Мостової Р.С. належним чином засвідчену копію спадкової справи після смерті [PERSON] померлої [INFO] . Ухвалою суду від 22.01.2025 року закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду по суті. Позивач у судове засідання не з`явилася, у позові зазначала про розгляд справи без її участі. Представник позивача адвокат Біцулова А.А. у судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи без її участі. Представник відповідача Маріупольської міської ради у судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просив провести розгляд справи без його участі. Просив судові витрати не розподіляти, а залишити за позивачем, як зазначено у позові. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про задоволення позову, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] є донькою [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 02.03.1973 року. Відповідно до свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 15.07.1995 року вбачається, що зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , після шлюбу дружині присвоєно прізвище « [PERSON] ». Згідно нотаріально засвідченого перекладу з польської мови на українську мову Скороченого витягу про смерть [NUMBER] , виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Познань від 09.01.2024р., [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] год у м.Познань. Після смерті\~ [PERSON] відкрилась\~спадщина у\~складі квартири\~за адресою:\~ [ADDRESS] . Позивач [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мостової Р.С. із заявою про прийняття спадщини після смерті матері. Проте, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мостовою Р.С. 22.07.2024 року було повідомлено, що [PERSON] пропущено строк для подачі заяви про прийняття спадщини, передбачений\~ст. 1270 ЦК України. Дані обставини підтверджуються заявою нотаріуса Мостової Р.С., яка міститься в матеріалах справи. Відповідно до витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) відсутня інформація про наявність спадкової справи після смерті [PERSON] .. Таким чином судом встановлено, що позивач [PERSON] є спадкоємицею після смерті матері [PERSON] . Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Здійснення права на спадкування визначено Главою 87 ЦК України. Статтею 1217\~ЦК України встановлено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з ч.1ст.1269\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.1ст.1270\~ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Позивач мала право подати заяву про прийняття спадщини до 08.07.2024 року, проте звернулася до приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу Мостової Р.С. для прийняття спадщини 22.07.2024 року, тобто після спливу шестимісячного строку. За змістом ст.\~1272\~ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Згідно роз`яснень, викладених у п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Зазначений правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду України від 23.08.2017 у справі № 1320цс17 та від 06.06.2018 р. у справі 592/9058/17-ц, який суд враховує при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин з огляду на положення ч. 4 ст. 263 ЦПК України. Отже, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон надає йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. При цьому коло причин, що можуть свідчити про поважність пропуску спадкоємцем строку подання заяви про прийняття спадщини, законом не визначене, а отже суд у кожному конкретному випадку з урахуванням наданих доказів та обставин справи визначає, чи є достатні підстави для визначення додаткового строку для подання такої заяви. У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався. Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24.02.2022 р. № 64 Про введення воєнного стану в Україні КМУ 28.02.2022 року КМУ була прийнята Постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». З 29.06.2022 року діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови КМУ від 24.06.2022 №719 «Про внесення змін до деяких постанов КМУ щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану». 19 червня 2023 року, набрав чинності підпункт 2 пункту 3 постанови КМУ від 09 травня 2023 року № 469 «Про внесення змін до деяких постанов КМУ щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану», яким виключено п.3 постанови КМУ від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», якою було встановлено, що протягом строку для прийняття спадщини або відмови від його ухвалення зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці та свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення терміну для прийняття спадщини. Неодноразові зміни у законодавстві стосовно строків подачі заяв про прийняття спадщини, могли привести необізнану у юриспруденції людину до невірно тлумачення закону, що також потягло за собою причини пропуску строку. Відповідно до статті 1 Першого протоколу кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проаналізувавши вищенаведене, суд дійшов висновку, що строк для прийняття спадщини за законом пропущений [PERSON] з поважних причин, такий строк не є значним та складає менш 1 місяця, тому суд вважає, що вимоги позивача є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, внаслідок чого визначає позивачу додатковий строк терміном в три місяці для подання відповідної заяви про прийняття спадщини, з дня набрання цього рішення законної сили. Відповідно до ст. ст.141,142 ЦПК України, суд відносить судові витрати на рахунок позивача.

Outcome: approved