Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-09 00:00:00

Товариство з обмеженою відповідальністю "1 Безпечне агенство необхідних кредитів" (далі - позивач), діючи через свого представника Стеценка М.В., звернулося до суду з позовом до [PERSON] (далі - відповідач) про стягнення заборгованості у розмірі 17250 грн. 00 коп. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що Товариство з обмеженою відповідальністю "1 Безпечне агенство необхідних кредитів" [PERSON] 24 квітня 2024 року року на підставі кредитного договору № 2849561 видало кредит у сумі 10 000 грн. 00 коп. Заборгованість відповідача перед позивачем станом на 17 вересня 2024 року за кредитним договором № 2849561 від 24.04.2024 року складає 17250 грн., з яких: 10 000 грн. - заборгованість за кредитом; 2250 грн - сума заборгованості за процентною ставкою 0, 75 % та 5000 грн- заборгованість за процентною ставкою 2, 70 %. Враховуючи, що відповідач не виконує покладені на нього обов`язки щодо повернення кредитних коштів, просять суд стягнути з [PERSON] заборгованість в розмірі 17250 грн. Ухвалою Рівненського міського суду Рівненської області від 18 листопада 2024 року у справі відкрито спрощене позовне провадження та розгляд справи призначено на 10 грудня 2024 року. В судові засіданні, призначені на 10 грудня 2024 року, 16 січня 2025 року та 11 лютого 2025 року відповідач [PERSON] не з`явився, подавав письмові заяви про відкладення розгляду справи, у зв`язку із неможливістю прибути в судове засідання та наданням йому терміну для подачі письмових пояснень 24 лютого 2025 року подав до суду заяву, в якій зазначив, про неможливість прибуття в судове засідання а також подав письмові заперечення проти позову, в яких вказує, що позивач вводить суд в оману, подаючи до нього позов, оскільки він є військовослужбовцем, а відтак, зігдно із Законом України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" нарахування відсотків під час дії воєнного стану є неправомірним. Крім того, зазначає, що у період дії воєнного стану стягнення заборгованості з військовослужбовців заборонено. Просить відмовити у задоволенні позовних вимог, а також стягнути на його користь моральну шкоду за неправомірне звернення до суду. У судове засідання представник позивача не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу. У судове засідання відповідач не з`явився, при цьому подав до суду заяву в якій виклав свої заперечення щодо позову. Суд, з"ясувавши дійсні обставини справи, дослідивши письмові докази, дійшов такого висновку. Судом встановлено, що 24.04.2024 між Товариством з обмеженою відповідальністю «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ» та [PERSON] (було укладено договір позики N? 2849561 (надалі - Договір позики), шляхом обміну електронними повідомленнями, який підписано електронним підписом одноразовим ідентифікатором відповідача 62о0F1. ( а.с. 10-13) Відповідно до\~умов п.2.1\~Договору позики\~ТОВ «1\~БЕЗПЕЧНЕ АГЕНСТВО\~НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ»\~надало відповідачу\~у власність\~грошові кошти\~(позику)\~в сумі\~10\~000\~(десять\~тисяч)\~грн,\~перерахувавши кошти\~на банківський\~рахунок відповідача\~ [PERSON] шляхом перерахування на картковий рахунок. котрий надано Позичальником та міститься в реквізитах договору, а саме: N? [NUMBER] , номер платежу 36874291-6585-46c9-8a56-8d17ae714aal (що підтверджується довідкою TOB «Фінансова компанія «Фінексперс» про прийняття до виконання платіжної інструкції відповідно до умов договору про переказ коштів від 20.09.2024). ( а.с. 29) В п. 2.2. Договору кредиту сторони визначили, що строк позики 30 календарних днів (з можливістю пролонгації строку кредитування п.6 договору), а відповідач зобов?язаний повернути позику та сплатити відсотки у розмірі: - 0,75 % (в день) знижена процентна ставка з другого дня користування позикою до дати повернення позики (застосовується під час строку позики); - 2,70 % (в день) базова процентна ставка з другого дня користування позикою до дати повернення позики (застосовується у разі понадстрокового користування позикою); - 1081,20 % Орієнтовна реальна річна процентна ставка. - 12250,00 грн. загальна вартість кредиту. Підписанням цього договору позичальник підтверджує, що ознайомився на сайті\~https://clickcredit.ua/informaciya\~з повною інформацією щодо Позикодавця та його послуги, в тому числі інформацією, що передбачена ст. 9 Закону України «Про споживче кредитування», ст. 7 Закону України «Про фінансові послуги та фінансові компанії» та нормативно-правовими актами Національного банку України. (п.п. 5.1 Договору позики). Відповідно до п. 5.3. Договору кредиту Позичальник до моменту підписання Договору вивчив цей Договір та Правила надання грошових коштів у позику за допомогою веб-сайту та мобільного додатку «ClickCredit» (на умовах повернення позики в кінці строку позики), що розміщені на сайті\~https://clickcredit.ua/informaciya\~(надалі «Правила»), їх зміст, суть, об?єм зобов?язань Сторін та наслідки укладення цього Договору, йому зрозумілі. Відповідно до п. 8 Договору позичальник має право протягом 14 календарних днів з дня укладення Договору відмовитися від Договору без пояснення причин, у тому числі в разі отримання ним грошових коштів. Про намір відмовитися від Договору, Позичальник повідомляє Позикодавця у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді з накладенням електронних підписів, електронних цифрових підписів, інших аналогів власноручних підписів (печаток) сторін у порядку, визначеному законодавством) до закінчення строку, передбаченого для відмови від Договору. Протягом 7 календарних днів з дати подання письмового повідомлення upo відмову від Договору, Позичальник зобов`язаний повернути Позикодавцю Позику, одержану згідно Договору, та сплатити Проценти за період з дня одержання коштів до дня їх повернення (включно) за ставкою, що встановлена п. 2 Договору. Згідно з п. 21 Договору, сторони погодили технологію (порядок) укладання договору позики, а саме Договір укладений у вигляді електронного документа шляхом обміну електронними повідомленнями, з використанням інформаційно-комунікаційної системи, із застосуванням електронного підпису Позикодавця та електронного підпису одноразовим ідентифікатором Позичальника згідно Закону України «Про електронну комерцію» та із додатковим накладанням кваліфікованого електронного підпису уповноваженого працівника Позикодавця із кваліфікованою електронною позначкою часу згідно вимог Положення про додаткові вимоги до договорів небанківських фінансових установ про надання коштів у позику (споживчий, фінансовий кредит), затвердженого постановою Національного банку України від 03.11.2021 N? 113 (далі - Постанова НБУ). Частинами 4 та 5 ст. 18 Закону України "Про електронні довірчі послуги", кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису; кваліфікована електронна печатка має презумпцію цілісності електронних даних і достовірності походження електронних даних, з якими вона пов`язана.\~ \~ \~ \~ \~Отже, засвідчення документу таким чином є правомірним. Підписання електронного документу - це додавання підписантом до документу електронних даних у вигляді Електронного Підпису (КЕП), який поєднує особу з підписаним документом для засвідчення факту погодження, засвідчення або підтвердження завізованого документу та надає електронному документу юридичної сили. \~ \~ \~ \~Кваліфікований електронний підпис використовується лише його власником, ідентифікаційні дані якого зазначені в сертифікаті відкритого ключа, без права його передачі іншим особам. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним(стаття 1055 ЦК України). Відповідно до ч.1 ст.1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. За змістом ст. 1056-1 ЦК України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту, пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до ст.ст. 526, 527 Цивільного кодексу України, боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок у зобов`язанні належним чином. Згідно ст. 629 Цивільного кодексу України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (ст. 611 ЦК України). Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання)(ст. 610 ЦК України). Одним із видів порушення зобов`язання є прострочення - невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк. Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події (ч.1 ст.530 ЦК України). Відповідно до ч.1 ст.625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Товариство з обмеженою відповідальністю «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ» та [PERSON] уклали договір позики N? 2849561 в електронній формі. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ [PERSON] , на веб сайті ТОВ «БЕЗПЕЧНЕ АГЕНСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ»\~https://clickcredit.ua/ru\~через особистий кабінет надав всі необхідні дані для встановлення особи та оформлення договору, зокрема: інформація, щодо свого імені, номеру телефону, реквізитів документа, що посвідчує особу, електронної адреси. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Позичальник, у електронній формі через сайт Кредитодавця (особистий кабінет) шляхом надсилання електронного повідомлення, підписаного за допомогою Електронного підпису одноразовим ідентифікатором, котрий було надіслано Позивачу (через телекомунікаційну систему) в ел.повідомлені - надісланого на електронну адресу ( e.mail ) вказаний під час складання заявки, а саме: вказаний в наданій довідці, підписав Договір позики N? 2849561, що відповідно до статті 12 Закону України «Про електронну комерцію» свідчить про укладення договору. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~У статті 3 Закону України «Про електрону комерцію» зазначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов?язків та оформлена в електронній формі.\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядок, визначеному частиною шостою цієї статті. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується B порядку. передбаченому статтею 12 цього Закону: вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз 'яснено інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз?яснення логічно пов?язані з нею (стаття 11 Закону України «Про електронну комерцію»). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Метою підписання договору є необхідність ідентифікації підписанта, підтвердження згоди підписанта з умовами договору, а також підтвердження цілісності даних в електронній формі. Якщо є електронна форма договору, то і підписувати його потрібно електронним підписом. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до частини першої статті 12 Закону України «Про електронну комерцію» моментом підписання електронної правової угоди с використання: \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~- електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису всіма сторонами електронної правової угоди; - електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом: \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~- аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, і надсилаються іншій стороні цього договору. Це комбінація цифр і букв, або тільки цифр, або тільки літер, яку отримує заявник за допомогою електронної пошти у вигляді пароля, іноді в парі «логін-пароль», або смс-коду, надісланого на телефон, або іншим способом. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~При оформленні замовлення, зробленого під логіном і паролем, формується електронний документ, в якому за допомогою інформаційної системи (веб-сайту інтернет-магазину) вказується особа, яка створила замовлення. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Правильно застосувавши норми матеріального права, слід дійти обґрунтованого висновку про те, що Договір позики підписаний Позичальником за допомогою одноразового пароля-ідентифікатора, що є підтвердженням (належним та допустимим доказом) укладання між сторонами даного правочину. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Без отримання листа на адресу електронної пошти та/або сме повідомлення, без здійснення входу на сайт товариства за допомогою логіна особистого кабінету і пароля особистого кабінету Договір позики між Кредитором та Позичальником не був би укладений. Отже, сторони досягли згоди щодо усіх істотних умов правочину. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Аналогічної позиції притримується Верховний Суд по справі N? 524/5556/19, що відображено в постанові від 12.01.2021 року (провадження N? 61-16243 св 20). Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного суду у рішенні від 17.01.2022 N? 234/7723/20 дійшов висновку про те, що будь-який вид договору, який укладається на підставі Цивільного або Господарського кодексів України, може мати електронну форму. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Договір, укладений в електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (статті 205, 207 ЦК України). Факт укладення договору та факт одержання коштів за договором відповідач у своїх запереченнях не заперечував, а тому суд вважає встановленими вказані обставини. Отже, укладений між сторонами договір відповідає вимогам Закону та є обов`язковим до виконання. \~ \~ \~ \~Однак, [PERSON] порушив умови Договору позики та виконував покладені на нього зобов?язання належним чином у зв?язку з чим станом на 17.09.2024 сума заборгованості відповідача за договором 2849561 від 24.04.2024 становить 17 250 (сімнадцять тисяч двісті п?ятдесят) 00 грн. з яких: 10 000,00 грн сума заборгованості за тілом кредиту, 2 250,00 грн сума заборгованості за процентною ставкою 0,75 %, 5 000,00 грн. заборгованості за процентною ставкою 2.70% (проценти за понадстрокове користування). Враховуючи вищевикладене та те, що за відповідачем утворилася заборгованість за тілом кредитного договору № 2849561 від 24.04.2024 року в розмірі 10 000 грн., а відтак з відповідача на користь позивача підлягає до стягнення заборгованість за тілом кредиу в розмірі 10 000 грн. Щодо покликань відповідача на те, що оскільки він є військовослужбовцем, а відтак, згігдно із Законом України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" позивач у період дії воєнного стану не має право стягнення з нього заборгованості, то суд приходить до такого висновку. Розглядаючи доводи сторін, суд керується правовими позиціями, викладеними у постановах Верховного суду у справах №327/353/16-ц від 10.01.2019року, №642/548/21 від 18.01.2023 року. Так, судом встановлено, що [PERSON] відповідно до довідки №5/2 від 08.07.2024 дійсно перебуває на військовій службі та працює у військовій частині [NUMBER] Національної гвардії України Відповідно до посвідчення серії [NUMBER] , видане 27.06.2024 року [PERSON] перебуває на військовій службі у Національній гвардії України. Згідно з дослідженого судом витягу з наказу № 194 від 27.06.2024 року [PERSON] зараховано в списки особового складу військової частини за контрактом Дані документи підтверджують статус [PERSON] як військовослужбовця. Національним банком України у своєму листі від 02.09.2014 року №18-112/48620 надано роз`яснення, за змістом якого підтвердженням призову під час мобілізації резервістів та військовозобов`язаних є: військовий квиток; довідка про призов військовозобов`язаного на військову службу; витяг з наказу або довідка про зарахування до списків військової частини. Разом із тим, у листі Міністерства оборони України від 09 жовтня 2020 року № 321/6192 наведено перелік документів, що підтверджують статус військовослужбовця, серед яких є довідка Форми № 5. Будь-який інший документ, який підтверджував би проходження служби в особливий період у Збройних Силах України, не передбачений нормативними документами. Крім того, зазначено, що військовослужбовцями є курсанти та слухачі вищих військових навчальних закладів Збройних Сил України. Організаційно Збройні Сили України складаються з військових частин, військових навчальних закладів, установ та організацій, які мають право видавати довідки, що підтверджують факт перебування на військовій службі у Збройних Силах України. Відповідно до підпункту 3 пункту 4 Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення оборонно-мобілізаційних питань під час проведення мобілізації» від 20 травня 2014 року статтю 14 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» доповнено пунктом 15, згідно з яким військовослужбовцям з початку і до закінчення особливого періоду, а резервістам та військовозобов`язаним - з моменту призову під час мобілізації і до закінчення особливого періоду штрафні санкції, пеня за невиконання зобов`язань перед підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, у тому числі банками, та фізичними особами, а також проценти за користування кредитом не нараховуються. Згідно п.15 ст. 14 Закону у чинній редакції визначено, що військовослужбовці та члени їх сімей, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, користуються пільгами, передбаченими Законом України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи". Військовослужбовцям, які були призвані на військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період або на військову службу за призовом осіб із числа резервістів в особливий період на весь час їх призову, а також їх дружинам (чоловікам), а також іншим військовослужбовцям, під час дії особливого періоду, які брали або беруть участь у захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України і брали безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення, перебуваючи безпосередньо в районах антитерористичної операції у період її проведення, у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, перебуваючи безпосередньо в районах та у період здійснення зазначених заходів, у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку із збройною агресією Російської Федерації проти України, їх дружинам (чоловікам) - штрафні санкції, пеня за невиконання зобов`язань перед підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, у тому числі банками, та фізичними особами, а також проценти за користування кредитом не нараховуються, крім кредитних договорів щодо придбання майна, яке віднесено чи буде віднесено до об`єктів житлового фонду (жилого будинку, квартири, майбутнього об`єкта нерухомості, об`єкта незавершеного житлового будівництва, майнових прав на них), та/або автомобіля. Згідно з положеннями Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» особливий період - період функціонування національної економіки, органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, сил оборони і сил безпеки, підприємств, установ і організацій, а також виконання громадянами України свого конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і час демобілізації після закінчення воєнних дій. В Україні особливий період розпочався з моменту оголошення Указу Президента України «Про часткову мобілізацію» від 17 березня 2014 року та триває по теперішній час. За змістом статті 1 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» особливий період продовжується з моменту оголошення рішення про мобілізацію та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій. Мобілізацією, згідно з положеннями наведеної статті, є комплекс заходів, здійснюваних, серед іншого, з метою переведення Збройних Сил України на організацію і штати воєнного часу. У частині четвертій статті 3 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» зазначено, що зміст мобілізації становить переведення національної економіки, органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій, а також адміністративно-територіальних одиниць України на роботу в умовах особливого періоду. Таким чином, закінчення періоду мобілізації не є самостійною підставою для припинення особливого періоду. Законом не визначено чіткого порядку припинення особливого періоду. Статтею 1 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» надано визначення поняттю демобілізації як комплексу заходів, спрямованих, серед іншого, на планомірне переведення Збройних Сил України, інших військових формувань, на організацію і штати мирного часу. Вирішуючи питання щодо меж дії особливого періоду в розумінні Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», Велика Палата Верховного Суду в постанові від 26 серпня 2020 року у справі № 813/402/17 (провадження № 11-609апп19) дійшла висновку про те, що за змістом наведених вище визначень, навіть за невведення у країні воєнного стану, особливий період, початок якого пов`язаний з моментом оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової чи прихованої), хоч і охоплює час мобілізації, однак не може вважатися закінченим лише зі спливом строку, протягом якого підлягали виконанню визначені у відповідному рішенні про мобілізацію заходи. 24.02.2022 року Російською Федерацію здійснено повномасштабне військове вторгнення на територію України, у зв`язку із чим розпочато ведення агресивної війни проти України та захоплення її території. Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який продовжено до теперішнього часу наступними відповідними Указами Президента України, затвердженими відповідними Законами Верховної Ради України. Таким чином, суд приходить до висновку, що [PERSON] за час проходження військової служби як військовослужбовцю Збройних Сил України не повинні були нараховуватися проценти за кредитними договорами, оскільки на нього поширювалися пільги, передбачені пунктом 15 статті 14 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», з початку запровадження особливого періоду та початку проходження ним військової служби, тобто з 27.06.2024 року. Тому, нарахування та стягнення із [PERSON] процентів за користування коштами за період з 27.06.2024 року по 17.09.2024 року суперечить вищевказаним вимогам Закону та правовим висновкам Верховного Суду. Відтак, стягненню з [PERSON] підлягають відсотки за пільговою процентною ставкою за період з 24.04.2024 по 24.05.2024 року в розмірі 2250 грн у відповідно до п.2.3 Договору від 24.04.24 року Враховуючи викладені обставини суд вважає, що позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "1 Безпечне Агенство Необхідних Кредитів" до [PERSON] , підлягають частковому задоволенню. Щодо доводів відповідача про компенсацію йому моральної шкоди, то суд вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до ст 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встанов леному цим Кодексом звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, відтак, у разі, якщо відповідач вважає, що його права порушено, він має право на звернення до суду в порядку передбаченому чинним законодавством. За правилами ст.141 ЦПК України підлягають стягненню з відповідача на користь позивача понесені ним документально підтверджені витрат на оплату судового збору в розмірі 3028 грн. Разом тим, оскільки позов задоволено частково стягненню підлягає (12 250 *3028/17250) 2150, 31 грн. Згідно з ч.2 ст.141 ЦПК України, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, серед іншого, витрати на професійну правничу допомогу (ч.2 ст.133 ЦПК України). Відповідно до ч.8 ст.141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Згідно з ч.4 ст.137 ЦПК України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Разом з тим при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд, відповідно до ч.4 ст.141 ЦПК України, враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. На підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу позивач надав договір про надання правової допомоги № 0924-1, укладений 02 вересня 2024 року між ТОВ «1 Безпечне агенство необхідних кредитівс» та адвокатським об`єднанням "Правовий курс", акт про підтвердження факту надання правничої (правової) допомоги адвокатом (виконання робіт, наданих послуг) від 21 жовтня 2024 року, відповідно до якого загальна вартість наданих послуг становить 7100 грн. та платіжну інструкцію в національній валюті від 24 жовтня 2024 року на суму 7100 грн. Враховуючи те, що позовні вимоги задоволено частково, стягненню підлягає (12250*7100/17250) 5042, 02 грн.

Outcome: partial