Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-09 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася до суду із позовом, у якому просить визначити їй додатковий строк тривалістю два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] . Позов аргументує тим, що [INFO] померла її мати [PERSON] . Після смерті матері залишилось спадкове майно у вигляді житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] , у якому [PERSON] на день смерті була зареєстрована одна. Позивачка є єдиним спадкоємцем за законом першої черги. Оскільки мати була похилого віку та дуже хворіла, позивачка постійно доглядала її та вела спільне господарство. Після смерті матері в шестимісячний термін вона зверталась до голови Бурківської сільської ради із заявою про намір прийняти спадщину, проте їй повідомили, що оскільки вона фактично проживала зі спадкодавцем на день смерті останньої, то вважається такою, що фактично прийняла спадщину. У жовтні 2023 року позивачка дізналась, що за життя [PERSON] 19.11.1991 склала заповіт на її ім`я. 30.10.2023 вона звернулась до приватного нотаріуса Ніжинського районного нотаріального округу Турчин А.М. для оформлення спадщини на житловий будинок у [ADDRESS] . Нотаріусом було заведено спадкову справу, але у вчиненні подальших нотаріальних дій було відмовлено по тій причині, що вона пропустила установлений законом строк для прийняття спадщини та наданими документами не підтверджено родинні відносини зі спадкодавцем, а саме у свідоцтві про народження та заповіті прізвище матері вказано « [PERSON] », а у свідоцтві про смерть - « [PERSON] ». Рішенням Ніжинського міськрайонного суду від 16.09.2024 встановлено факт родинних відносин та факт належності заповіту. Враховуючи викладене, вважає, що строк для прийняття спадщини вона пропустила з поважних причин і просить його поновити. Ухвалою судді 13.01.2025 провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження, справу призначено до підготовчого засідання. Учасники справи в підготовче судове засідання не з`явились. Представник відповідача надіслав до суду заяву про розгляд справи без їх участі та визнання позовних вимог. Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Відповідно до ч. 3\~ст.\~211\~ЦПК\~України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно ч. 3, 4\~ст.200\~ЦПК\~України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини, на які позивачка посилається, як на підставу своїх вимог, суд дійшов висновку, що заявлені вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. [PERSON] померла [INFO] , про що свідчить копія свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 9). \~ На день смерті [PERSON] постійно проживала і була зареєстрована одна в будинку [ADDRESS] , що підтверджується копією довідки № 97 від 02.11.2024, виданою Бурківським старостинським округом Крутівської сільської ради (а.с. 10). Вказаний будинок має статус колгоспного двору, у якому, згідно довідки Бурківського старостинського округу від 02.11.2023, станом на 15.04.1991 мешкала одна особа - голова двору [PERSON] (а.с.16) Згідно довідки Бурківської сільської ради від 24.03.2005 за № 104, [PERSON] здійснювала догляд за померлою [INFO] матір`ю [PERSON] та поховала її за власний рахунок (а.с.11). В матеріалах справи міститься копія заповіту, складеного 19.11.1991 [PERSON] і посвідченого головою Бурківської сільської ради, згідно з яким [PERSON] заповідала все належне їй майно [PERSON] (а.с. 12). Рішенням Ніжинського міськрайонного суду від 16.09.2024 встановлено факт родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] , як дочки та матері, а також установлено факт належності заповіту від 19.11.1991, складеного [PERSON] [PERSON] , яка померла [INFO] у с. Бурківка (а.с.13). 30.10.2023 позивачка звернулася до приватного нотаріуса Ніжинського районного нотаріального округу Турчин А.М. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої матері на житловий будинок у [ADDRESS] . Нотаріусом було заведено спадкову справу, проте постановою від 02.11.2023 у видачі свідоцтва про право на спадщину відмовлено з підстав ненадання документів, підтверджуючих факт прийняття спадщини, а також документів, що підтверджують родинні відносини [PERSON] із спадкодавицею [PERSON] (а.с.15). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. За змістом ч. 1, 2 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з дня відкриття спадщини і протягом якого відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Законодавство України не містить вичерпного переліку поважних причин пропуску строку на прийняття спадщини, а також чітко не вказує які причини є поважними. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд дослідив поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, які пов`язані з об`єктивними факторами для спадкоємця щодо неможливості вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Враховуючи викладене, зважаючи, що позивачка, яка є спадкоємицею і за заповітом, і за законом першої черги, не змогла з поважної причини в межах строку, відведеного для звернення, звернутися з відповідною заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, що у встановленому порядку не спростовано, інші спадкоємці, які б прийняли спадщину відсутні, а відтак визначення позивачці додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини не порушить прав та інтересів інших осіб, встановлення додаткового строку для прийняття спадщини є єдиним шляхом отримання спадкового майна, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved