Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-13 00:00:00

Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) звернулося до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування майнової шкоди, завданої кримінальним правопорушенням. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що [PERSON] , в період часу з 19 год. 00 хв. 09.04.2024 по 09 год. 21 хв. 10.04.2024, діючи з єдиним злочинним умислом, у порушення вимог п. 1 р. ІV «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19.09.2022, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16.11.2022 за № 1412/38748, без належного дозволу, умисно, займався незаконним рибним добувним промислом на річці Золотоношка, поблизу с. Великий Хутір, Золотоніського району, Черкаської області, використовуючи заборонене знаряддя лову одну месинову риболовецьку сітку довжиною близько 12 м, з розміром вічка 40х40 мм, в результаті чого добув рибу виду карась в кількості 192 шт., вартістю 1581 грн. за 1 штуку на суму 303552 гривні, вилов якої заборонено, згідно з повідомлення Інституту рибного господарства України № 302-04/24 від 18.04.2024, шкода завдана водним біоресурсам України внаслідок незаконного вилову риби, являється істотною та становить 303552 грн. Вказує, що грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, є джерелом формування спеціального фонду державного бюджету України та місцевих бюджетів, а тому збитки, заподіяні відповідачем повинні бути внесені до спеціального фонду охорони навколишнього середовища Великохутірської сільської громади. Розрахунок матеріальної шкоди було проведено відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 29 вересня 2023 року № 1042 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів». Тому просить стягнути з відповідача до спеціального фонду охорони навколишнього природного середовища Великохутірської сільської ТГ грошове стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього середовища в розмірі 303552,00 грн. Ухвалою від 08.01.2025 позов було залишено без руху. Станом на 10.01.2025 недоліки стороною позивача усунуто, уточнений позов було подано через систему «Електронний суд». Ухвалою від 14.01.2025 відкрито провадження в справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 10.02.2025 підготовче провадження закрито, справа призначена до розгляду по суті. Ухвалою суду від 25.02.2025 уточнено назву позивача з Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) на Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль). У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав повністю. Пояснив, що відповідач 09.04.2024 здійснив вилов 192 шт. риби виду карась, у результаті чого було нанесено збитки територальній громаді на суму понад 303 тис. грн. зазначив, що вина відповідача встановлена вироком суду від 07.05.2024. Розмір збитків визначений відповідно Постанови КМУ № 1042 від 19.09.2022. Зазначив, що видом виловленої риби є карась сріблястий, вид визначено інспектором відділу іхтіології. Уточнив, що у кримінальному провадженні щодо [PERSON] проводилась експертиза. Також звернув увагу, що відповідач оскаржував вирок тільки у частині цивільного позову, у іншій частині вирок не оскаржував. Зазначив, що постанова КМУ № 1030, на яку у своїх поясненнях посилається представник відповідача, стосується виключно червонокнижних видів риби. Також звернув увагу, що відзив на позов стороною відповідача у даній справі не подавався. Вказав, що окремих рахунків для стягнення збитків у позивача немає, вони визначаються територіальною громадою і на них проводиться стягнення. Тому просив стягнути вказані збитки до бюджету територіальної громади. У судовому засіданні відповідач [PERSON] проти задоволення позовних вимог заперечував. Підтвердив вилов риби сіткою. Уточнив, що здійснив вилов риби без корисливого умислу, оскільки хотів зробити консерви для сина, який служить в ЗСУ. Вважав, що великої шкоди не завдав, оскільки територіальна громада кошти у розведення риби не вкладала, а він з товаришами здійснював зарибнення водойми. Про те, що був нерест, не знав. Вказав, що у тому місці рибу ловлять усі. Зазначив, що оскаржував вирок, але той залишено без змін. У судовому засіданні представник відповідача адвокат Зелений Ю.В. проти задоволення позову заперечував. Свою позицію пояснив тим, що збитки було визначено розрахунком за підписом начальника Управління, товарознавча експертиза не проводилась. У позові та у вироку суду вид риби вказано - карась, в той час як вид риби - карась сріблястий зазначено у поясненнях представника позивача. У наведеній представником позивача Постанові КМУ № 1042 відсутня назва риби карась, а вказано назви: карась сріблястий та карась морський. Вказав, що у постанові КМУ № 1030 від 2012, яка теж є чинною на даний час, визначено 2 види риби карась звичайний і карась золотистий, а інших видів цієї риби не існує, вся риба цього виду належить до червонокнижної та у постанові № 1030 вказано розмір компенсації - 330 грн./шт. Зазначив, що при спілкуванні з клієнтом отримав відомості про присутність у виловленій рибі близько 20-30 % риби виду карась червоний. Тому сторона відповідача не визнає суму збитків, вважає неправильно визначеним вид риби, вказаний у вироці. Також зазначив про існування колізії у визначені виду риби карась, оскільки є дві діючих постанови і дана колізія дозволяє посилатись на постанову, де розмір відшкодування визначено у меншій сумі. Просив у задоволенні позову відмовити. Заслухавши пояснення представника позивача, відповідача та його представника, дослідивши наявні у матеріалах справи письмові докази, суд вважає, що позов підлягає до задоволення виходячи з наступного. Відповідно до ч. 1 ст.\~2\~ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно ч.ч. 1,2 ст. 4 ЦПК України особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах. Відповідно ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з ч.1 ст.\~76\~ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч.1-4 ст.77\~ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Згідно положень ст. 81 ЦПК України кожна сторона\~повинна довести\~ті обставини,\~на які\~вона посилається\~як на\~підставу своїх\~вимог або\~заперечень,\~крім випадків,\~встановлених цим\~Кодексом. Докази\~подаються сторонами\~та іншими\~учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч. 1, 6 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Вироком Драбівського районного суду Черкаської області від 07.05.2024 по справі № 692/523/24 [PERSON] визнано винним у скоєнні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та призначено йому покарання. Вироком встановлено, що [PERSON] в період часу з 19 години 00 хвилин 09.04.2024 по 09 годину 21 хвилину 10.04.2024, діючи з єдиним злочинним умислом, у порушення вимог п. 1 р. ІV «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19.09.2022, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16.11.2022 за № 1412/38748, без належного дозволу, умисно, займався незаконним рибним добувним промислом на річці Золотоношка, поблизу с. Великий Хутір, Золотоніського району Черкаської області, використовуючи заборонене знаряддя лову одну месинову риболовецьку сітку довжиною близько 12 метрів, з розміром вічка 40?40 мм в результаті чого добув рибу виду карась в кількості 192 шт., вартістю 1581 гривень за 1 штуку, на суму 303552 гривні, вилов якого заборонено, що згідно з повідомлення Інституту рибного господарства України № 302-04/24 від 18.04.2024, шкода завдана водним біоресурсам України внаслідок незаконного вилову риби, являється істотною та становить 303552 гривень. Вказаний вирок було оскаржено та ухвалою Черкаського апеляційного суду від 12.12.2024 апеляційну скаргу [PERSON] задоволено частково, вирок Драбівського районного суду Черкаської області від 07.05.2024 скасовано в частині вирішення цивільного позову Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області до [PERSON] про відшкодування майнової шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього середовища та призначено у цій частині новий розгляд у суді першої інстанції у іншому складі суду в порядку цивільного судочинства. В решті вирок суду залишено без змін. Згідно даних Розрахунку збитків заподіяних рибному господарству внаслідок незаконного добування або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу згідно такс Постанови Кабінету Міністрів від 29.09.2023 № 1042 загальна вартість риби карась сріблястий у кількості 192 шт. становить 303552,00 грн., такса: 1581,00 грн. Відомостей про відшкодування шкоди на момент розгляду справи матеріали справи не містять. Суд звертає увагу, що заперечуючи проти задоволення позову, сторона позивача посилається на ту обставину, що вироком не визначено чітко виду риби та вважає непідтвердженим розмір завданої шкоди територіальній громаді, проте доказів своїх тверджень не надає, як і не налає власних розрахунків завданої шкоди. Суд зазначає, що вироком Драбівського районного суду Черкаської області встановлено обставини вчиненого діяння та розмір завданих внаслідок незаконного вилову риби збитків у сумі 303552,00 грн. Вирок в цій частині набрав законної сили і обставини зайняття незаконним рибним промислом та розмір завданої біоресурсам шкоди у сумі 303552,00 грн. не підлягає доказуванню відповідно до ст. 82 ЦПК України. Тому суд оцінює критично заперечення сторони відповідача щодо недоведеності розміру завданої шкоди, які не відповідають матеріалам справи та сприймає їх як обраний спосіб захисту та намагання уникнути відшкодування завданої шкоди. Відповідно до положень ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. За приписами ст. 3 Закону України «Про тваринний світ», об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону України, є у тому числі, риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку, які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі. Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. У ст.\~1\~Закону України\~«Про рибне\~господарство,\~промислове рибальство\~та охорону\~водних біоресурсів» зазначено, що добування (вилов) - це вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування. За змістом ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та незаконним рибним добувним промислом охорону водних біоресурсів», посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження, як здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; давати обов`язкові до виконання письмові вказівки (приписи) про усунення порушень у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; перевіряти документи на право використання водних біоресурсів, зупиняти транспортні (у тому числі плавучі) засоби та проводити огляд речей, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, знарядь рибальства, добутої продукції та інших предметів; здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до вимог ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища. Розмір шкоди, заподіяної незаконним виловом риби обчислюється на підставі постанови Кабінету Міністрів України» «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів» від 29 вересня 2023 року № 1042, де розмір відшкодування за незаконне добування риби виду карась сріблястий за 1 шт. становить 93 неоподатковуваних мінімуми доходів громадян. Згідно з ч.4 ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно до ч.1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. У постанові Верховного Суду від 10.01.2019 по справі № 541/307/17 зазначено, що громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Згідно п. 17 Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1126 від 18.07.1998, застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства. Враховуючи, що відповідач порушив вимоги законодавства про охорону тваринного світу та в результаті незаконного вилову риби заподіяв збитки рибному господарству, які підлягають стягненню з відповідача на рахунок казначейства України з зарахуванням до спеціального фонду місцевого бюджету Великохутірської територіальної громади, суд вважає, що позов підлягає до задоволення у повному обсязі. Згідно положень ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові\~витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно ч. 3 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору. Враховуючи викладене суд, задовольняючи позов, стягує з відповідача на користь держави судовий збір в сумі 3642,62 грн., від якого при подачі заяви був звільнений позивач відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», розрахований відповідно до положень вказаного Закону з урахуванням коефіцієнта 0,8.

Outcome: approved