Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-13 00:00:00

17.06.2024 через систему «Електронний суд» адвокат Куспись Євгеній Адамович в інтересах [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] звернувся до суду з позовом до Львівської міської ради, ЄДРПОУ 04055896, третя особа [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] та просить суд визначити за [PERSON] , яка померла [INFO] , 1/5 ідеальної частки квартири за адресою: [ADDRESS] із спільної сумісної власності, визнати за [PERSON] [INFO] право власності за набувальною давністю на 1/5 ідеальної частки квартири за адресою: [ADDRESS] , після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . В обгрунтування вимог зазначили, що згідно свідоцтва № [NUMBER] від 23.09.1994 року про право власності на квартиру (будинок), яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] співласниками є: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (арк.спр.16). Між співвласниками при житті не укладався нотаріально посвідчений договір про розподіл часток в рівних частинах, тобто це є спільна сумісна власність. Оскільки всі одночасно набули право власності на дану квартину та в рівних частках, фактично це є спільна часткова власність з розподіленням часток по 1/5. Двоє із п`яти співвласників [PERSON] та [PERSON] померли. Позивачка належно та відкрито користується майном, а тому просять визнати з нею право власності за набувальною давністю. Ухвалою від 18.06.2024 суд прийняв до розгляду позовну заяву та відкрив провадження у справі. Вирішено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження з викликом сторін. Ухвалою від 02.10.2024 суд залучив до участі у даній справі третьою особою на стороні відповідача, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , зареєстровані за адресою: [ADDRESS] . Закрив підготовче провадження у справі та призначив справу до судового розгляду по суті 28 жовтня 2024 року. Ухвалою суду від 28.10.2024 року витребувано з Першої львівської державної нотаріальної контори інформацію чи відкривалась спадщина по смерті [PERSON] , [INFO] , дата смерті [INFO] та з Львівського державного нотаріального архіву інформацію про те, чи оформлювався заповіт [PERSON] , [INFO] . 30.01.2025 року за заявою представника позивача адвоката Куспись Є.А. суд постановив ухвалу, якою здійснив повернення з судового в підготовче судове засідання в справі за позовною заявою [PERSON] до Львівської міської ради, третя особа [PERSON] , [PERSON] про визнання права власності. 06.02.2025 року представник позивача адвокат Куспись Є.А. подав суду заяву про зміну підстав позову та просить суд: визначити за [PERSON] , яка померла [INFO] , 1/5 ідеальної частки квартири за адресою: [ADDRESS] із спільної сумісної власності, визнати за [PERSON] [INFO] право власності в порядку спадкування за законом на 1/5 ідеальної частки квартири за адресою: [ADDRESS] , після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . В обгрунтування підстав позову зазначає, що спадщину після смерті [PERSON] , бабці Позивачки, така прийняла шляхом вступу в фактичне володіння та управління нерухомим майном (квартирою). Відповідно до Відомостей з Реєстру Львівської міської територіальної громади про кількість зареєстрованих осіб №159914, за адресою [ADDRESS] зареєстровано 5 осіб: [PERSON] [INFO] , [PERSON] [INFO] , [PERSON] [INFO] , [PERSON] [INFO] , [PERSON] [INFO] . На день смерті спадкодавця ( [PERSON] ) тільки Позивачка (єдина повнолітня особа, яка проживала на день смерті та вступила у фактичне володіння та правління нерухомим майном) проживала у квартирі за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується записами в будинковій книзі. Ухвалою суду від 14 лютого 2025 року закрито підготовче провадження у справі за позовною заявою [PERSON] до Львівської міської ради, третя особа [PERSON] , [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування та призначенои справу до судового розгляду по суті 25 лютого 2025 року. Предстаник Відповідача не скористався правом подання письмового відзиву на позовну заяву. Треті особи письмових пояснень на позовну заяву не подавала. В судовому засіданні позивач та представник позивача адвокат Куспись Є.А. уточнені позовні вимоги підтримали повному обсязі, просили задовольнити позов. В останнє судове засідання не прибули подали заяву та просили проводити судовий розгляд у їх відсутності і задовольнити позовні вимоги. Представник відповідача Феник Л.М. в судовому засіданні при вирішенні спору поклався на розсуд суду. В останнє судове засідання не прибула подала заяву та не заперечувала щодо позовних вимог. Третя особа [PERSON] подав письмове пояснення до позову підтримав позовні вимоги своєї матері та просив проводити розгляд справи у його відсутності (арк. спр.69,70). [PERSON] не прибула в судове засідання. До матеріалів справи долучена копія нотаріально завіреної заяви, з якої вбачається, що вона не заперечує визнання права власності на частку у квартирі після смерті [PERSON] , за позивачкою, її мамою [PERSON] . Заслухавши думку позивача, представника позивача, представника відповідача, письмові пояснення третьої особи, дослідивши наявні у справі докази, давши оцінку належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатності і взаємного зв`язку доказів у їх сукупності, застосовуючи до визначених правовідносин норми матеріального та процесуального права, суд приходить такого. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України визнання права власності є одним із способів захисту цивільних прав та інтересів. Стаття 41 Конституції України визначає, що право власності є непорушним. Кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом і ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Статтею 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини та основних свобод людини 1950 року, ратифікованого Верховною Радою України 17 липня 1997 року, визначено, що кожна фізична чи юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства та на умовах, які передбачені законом і загальними принципами міжнародного права. Згідно ч.1 ст.524 ЦК Української РСР, який діяв на час виникнення правовідносин спадкування, спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Відповідно до ст.529 ЦК Української РСР при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Онуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо на час відкриття спадщини немає в живих того з їх батьків, хто був би спадкоємцем; вони успадковують порівну в тій частці, яка належала б при спадкоємстві за законом їх померлому родителю. Статтею 548 Кодексу передбачалося, що для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. У відповідності до ч.1 ст.549 ЦК Української РСР визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Суд встановив, що згідно свідоцтва № [NUMBER] від 23.09.1994 року про право власності на квартиру (будинок), виданого Львівською міською адміністрацією, співвласниками квартири [ADDRESS] є: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (арк.спр.16). Згідно технічного паспорта на квартиру [ADDRESS] , квартира розташована на 2 поверсі та складається з чотирьох житлових кімнат площею 49.1 кв.м., кухні площею 7,9кв.м., ванної кімнати площею 2,5 кв.м., загальна площа квартири становить 79,7кв.м. /арк.спр.17-18/. Відповідно до ст.112 ЦК Української РСР майно може належати на праві спільної власності двом або кільком колгоспам чи іншим кооперативним та іншим громадським організаціям, або державі і одному чи кільком колгоспам або іншим кооперативним та іншим громадським організаціям, або двом чи кільком громадянам. Розрізняється спільна власність з визначенням часток (часткова власність) або без визначення часток (сумісна власність). Між співвласниками при житті не укладався нотаріально посвідчений договір про розподіл часток в рівних частинах, тобто це є спільна сумісна власність. З будинкової книги (копія якої знаходиться в матеріалах справи арк.спр. 19-28) на квартиру [ADDRESS] вбачається, що [PERSON] та члени її сім`ї: чоловік - [PERSON] , син - [PERSON] , донька [PERSON] та бабця - [PERSON] були зареєстровані за даною адресою 28.12.1990 року. Отже, члени сімї Позивача на час вселення в квартиру та її приватизації у 1994 році проживали за цією адресою. 06 жовтня 1995 року помирає один із співвласників квартири - [PERSON] , про що в книзі реєстрації актів про смерть 06 жовтня 1995 року зроблено актовий запис за № 6335 та підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (арк спр.59). 03 листопада 2023 року помирає другий із співвласників квартири - [PERSON] , про що 04 листопада 2023 року складено відповідний актовий запис №200 Шевченківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції та підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (арк.спр.12). Як було встановлено судом спадкова справа після смерті [PERSON] не відкривалась, жоден із спадкоємців із заявою про відкриття спадщини не звертався. Відтак, визнати право власності на спадкове майно в позасудовому порядку немає можливості, у зв`язку з цим позивач змушена була звернутися за захистом своїх майнових прав та інтересів стосовно оформлення прав на спадкове майно в судовому порядку. За життя, спадкодавець [PERSON] заповіту не залишала, тобто спадкування відбувається за законом. Судом встановлено, що [PERSON] 1905 р.н. була мамою [PERSON] , [INFO] . Позивач - [PERSON] , [INFO] є донькою [PERSON] та онукою [PERSON] . [PERSON] , [INFO] померла [INFO] . Отже, спадщину після смерті [PERSON] Позивачка (онука) прийняла шляхом вступу в фактичне володіння та управління нерухомим майном, що належало спадкодавцю - [PERSON] на день смерті, в т.ч. і часткою в квартирі. Відповідно до Відомостей з Реєстру Львівської міської територіальної громади про кількість зареєстрованих осіб №159914, за адресою [ADDRESS] зареєстровано 5 осіб:- [PERSON] [INFO] ; - [PERSON] [INFO] ; - [PERSON] [INFO] ;- [PERSON] [INFO] ;- [PERSON] [INFO] . Судом встановлено, що на день смерті спадкодавця ( [PERSON] ) [PERSON] проживала та була зареєстрована за вказаною адресою, де проживає і на час подання позовної заяви. Оскільки всі одночасно набули право власності на дану квартину, така не реконструйовувалася та не змінювала характеристики, слід вважати, що всі є співвласниками в рівних частках. Таким чином, враховуючи те, що позивач виявила бажання оформити право на спадкове майно, в нотаріальному порядку не має можливості т.я. не визначені частки між співласниками, інші спадкоємці не зверталися після смерті [PERSON] про прийняття спадщини, а тому враховуючи наведене, зібрані по справі докази, оцінені судом належним чином кожен окремо на їх достовірність та допустимість, а також їх достатність та взаємний зв`язок у сукупності, суд вважає позов обґрунтованим, підставним та таким, що підлягає задоволенню. Судові витрати залишити за позивачем.

Outcome: approved