Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-09 00:00:00

26 грудня 2024 року представник позивача [PERSON] адвокат Міщенко Олександр Вікторович звернувся з використанням системи «Електронний суд» до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою до Фастівської міської ради Київської області, третя особа: приватний нотаріус Фастівського районного нотаріального округу Київської області Сергеєва Альона Василівна про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. За змістом заявлених позовних вимог стверджується, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] , після смерті якого відкрилась спадщина на житловий будинок з\~господарськими будівлями\~та спорудами,\~що знаходиться\~за адресою: [ADDRESS] ,\~який на підставі\~Свідоцтва про\~право особистої\~власності на\~житловий будинок,\~виданого Фастівецькою сільською\~радою 30.07.1987\~на підставі\~рішення виконкому Фастівської районної\~ради народних\~депутатів №108\~від 21.07.1987, належав [PERSON] ,\~яка померла\~ [INFO] , спадкоємцем якої\~був її\~чоловік,\~ [PERSON] ,\~який фактично вступив в\~управління та\~володіння спадковим\~майном,\~але не\~оформив своїх спадкових прав. Після своєї смерті [PERSON] залишив заповіт, за яким все своє майно заповів позивачу [PERSON] та [PERSON] . Маючи намір прийняти спадщину на вищевказане майно, позивач звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, однак йому було відмовлено у зв`язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду. Представник позивача зазначає, що визначений законом строк для прийняття спадщини позивач пропустив з поважної причини, оскільки 20.07.2023 позивач був призваний до лав Збройних Сил України за мобілізацією на підставі Указу Президента № 69/2022 від 24.02.2022 і по теперішній час проходить військову службу у ВЧ [NUMBER] та бере участь у заходах, спрямованих на забезпечення оборони України на території Донецької області, а також в зв`язку з отриманням травми. Таким чином позивачем були вичерпані всі можливі заходи досудового врегулювання спору та інший способів захисту інтересів. На підставі зазначеного, представник позивача просив визначити [PERSON] додатковий строк терміном на шість місяців для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 30 грудня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду і відкрито провадження у справі, вирішено проводити судовий розгляд в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. За ініціативою суду були витребувані у приватного нотаріуса Фастівського районного нотаріального округу Київської області Сергеєвої А.В. завірені копії спадкової справи після смерті [INFO] [PERSON] . На виконання запиту суду, в частині витребування доказів приватний нотаріус Фастівського районного нотаріального округу Київської області Сергеєва А.В. направила фотокопію спадкової справи №32/2024 до майна померлого [INFO] [PERSON] . Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 30 січня 2025 року залучено до участі в вищевказаній справі, третю особу без самостійних вимог на предмет спору [PERSON] , [INFO] . Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 27 лютого 2025 року закрите підготовче провадження та призначено справу до розгляду до суті. В судове засідання представник позивача не з`явився, через систему «Електронний суд» подав заява про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують, просять їх задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду подав клопотання про розгляд справи без участі представника відповідача, проти позовних вимог не заперечують. Третя особа приватний нотаріус Фастівського районного нотаріального округу Київської області Сергеєва А.В. в судове засідання не з`явилася, подала лист про розгляд справи без її участі, заперечень проти позову не має. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи без його участі, зазначивши, що спадкова справа після померлого батька [PERSON] за його заявою не відкривалась, спадщину не приймав, заперечень проти позову не має, просить не залучати його, як співвідповідача у справі. З урахуванням приписів частини 1 статті 223 ЦПК України, суд вважає, що неявка учасників справи, повідомлених належним чином про час і дату проведення судового засідання, не перешкоджає проведенню судового розгляду та вирішенню спору по суті. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, всебічно й повно з`ясувавши обставини, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд встановив наступне. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Зокрема, судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 18.09.2023 року Фастівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), серія [NUMBER] (а. с.14). За життя 06.11.2006 [PERSON] склав заповіт, яким все належне йому майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що буде належати йому на день його смерті та на що він за законом матиме право заповів [PERSON] \~та [PERSON] \~(а.\~с. 21-22). Позивач, [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Фастівського районного нотаріального округу Київської області Сергеєвої А. В. з заявою про прийняття спадщини від 30 липня 2024 року (а. с. 62). Постановою приватного нотаріуса Фастівського районного нотаріального округу Київської області Сергеєвої А. В. від 30 липня 2024 року за вихідним № 189/02-31 відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку із пропуском строку, встановленого для прийняття спадщини (а. с. 37, 104). Також судом встановлено, що на момент смерті [PERSON] з ним був зареєстрованим, однак не проживав його син [PERSON] , що підтверджується довідкою Фастівецького старостинського округу №04.3-25/192 від 17.07.2024 року (а. с. 64). [PERSON] факт прийняття спадщини після смерті батька заперечує та не має заперечень проти позову (а. с. 154). Судом встановлено, що [PERSON] був мобілізованим до лав ЗСУ 20.07.2023 року, проходить військову службу та отримував травми і поранення, зокрема 29.02.2024 року, 01.06.2024 року (а. с. 23-36). За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно роз`яснень, викладених в пункті 24 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. У постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 зроблено висновок, що «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272\~ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними». У постановах від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), від 28 березня 2022 року у справі № 750/2158/21 (провадження № 61-753св22) Верховний Суд зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Також, згідно правового висновку, викладено у постановах Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року (справа № 6-1486цс15) та від 14 вересня 2016 року (справа № 6-1215цс16), правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Отже, з урахуванням наведених правових норм та роз`яснень, суду належить відповісти на питання, чи дійсно було пропущено строк прийняття спадщини позивачем та чи існували у позивача об`єктивні перешкоди для реалізації спадкових прав. З матеріалів справи вбачається, що позивач звернувся до нотаріальної контори після спливу строку з дня відкриття спадщини, зазначивши поважністю причини пропуску строку для прийняття спадщини в зв`язку з тим, що 20.07.2023 позивач був призваний до лав Збройних Сил України за мобілізацією на підставі Указу Президента № 69/2022 від 24.02.2022 і по теперішній час проходить військову службу у ВЧ [NUMBER] та бере участь у заходах, спрямованих на забезпечення оборони України на території Донецької області та в зв`язку з отриманням травми (а. с. 23-36). Вказані обставини, зокрема, проходження військової служби позивачем, його безпосередня участь в бойових діях та отримання поранень, що вимагали відновлення та лікування в період строку встановленого для подання заяви про прийняття спадщини, свідчать про те, що строк для подання заяви був пропущеним з поважним причин і ці причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами. Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. За таких обставин, на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які представник позивача посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені судом, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved