Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-03 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовною заявою до [PERSON] про стягнення боргу за договором позики, посилаючись на те, що 27.07.2020 року [PERSON] та [PERSON] уклали договір позики грошових коштів, який оформили у вигляді розписки. Згідно із розпискою позивач передав, а відповідач прийняв у позику 60000,00 грн. та зобов`язався повернути їх позивачу в строк до 31.10.2020 року. Сторони визначили даний договір як безпроцентний. Оскільки, відповідачі у порушення їхніх домовленостей кошти так і не повернули, позивач вимушений був звернутися до суду за захистом своїх прав. Представник позивача прохав розглядати справу у його відсутності, позовні вимоги підтримав, прохав задовільнити. Відповідача в судове засідання не з`явився. Дослідивши матеріали справи, оцінивши подані сторонами належні та допустимі докази в їх сукупності, встановивши фактичні обставини справи, проаналізувавши законодавство, що регулює спірні правовідносини між сторонами, суддя приходить до висновку про задоволення позову з наступних підстав. Судом встановлено, що 27.07.2020 року [PERSON] та [PERSON] уклали договір позики грошових коштів, який оформили у вигляді розписки. Згідно із розпискою Позивач передав, а Відповідач прийняв у позику 60000,00 грн. та зобов`язався повернути їх Позивачу в строк до 31.10.2020 року. Сторони визначили даний договір як безпроцентний. Відповідачі борг у зазначений строк не повернули. Згідно статті 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Відповідно до ст.1047 ЦК України договір позики укладається у письмовій формі. На підтвердження укладання договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей. Ураховуючи викладене, договір позики, укладений сторонами, відповідно до вимог ст.ст.1046-1047 ЦК України. Згідно ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Три проценти річних від суми простроченої позики нараховується від дня, коли сума позики мала бути повернута, до дня її фактичного повернення позикодавцеві, незалежно від сплати процентів, передбачених договором позики. Інфляційні нарахування на суму боргу, сплата яких передбачена частиною другою статті 625 ЦК України, не є штрафною санкцією, а виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення коштів внаслідок інфляційних процесів за весь час прострочення в їх сплаті. Зазначені нарахування здійснюються окремо за кожен період часу, протягом якого діяв відповідний індекс інфляції, а одержані таким чином результати підсумовуються за весь час прострочення виконання грошового зобов`язання. Індекс інфляції (індекс споживчих цін) - це показник, що характеризує динаміку загального рівня цін на товари та послуги, які купує населення для невиробничого споживання, а ціни в Україні встановлюються в національній валюті - гривні. Офіційний індекс інфляції, що розраховується Державним комітетом статистики України, визначає рівень знецінення національної грошової одиниці України, тобто купівельної спроможності гривні. Позивач має право на стягнення три відсотки річних від суми прострочення за весь час такого прострочення, тобто з 31.10.2020 року до 20.10.2023 року (2020 рік - 62 дні, 2021 рік - 365 днів, 2022 рік - 365 днів, 2023 рік - 292 дні в сумі 5 344,92 грн. \~ \~ \~ \~Розмір боргу з урахуванням інфляції становить 87 989,26 грн., розмір інфляційних втрат 27 989,26 грн. \~ \~ \~ \~Загальний розмір заборгованості відповідача перед позивачем складає 93334,18 грн. (60000,00 + 5344,92 + 27989,26). \~ \~ \~ \~До судових витрат у даному спорі належить лише сплачений судовий збір у розмірі - 1073,60 гривень. \~ \~ \~ \~Позика вважається повернутою в момент зарахування грошової суми, що позичалася, на його банківський рахунок або реального повернення коштів позикодавцеві. Отже, у разі неповернення позичальником суми позики своєчасно його борг складатиме: суму позики з урахування встановленого індексу інфляції за весь час прострочення грошового зобов`язання; проценти за позикою, якщо інше не встановлено договором або законом, нараховані відповідно до договору позики або облікової ставки НБУ за весь строк користування позиченими коштами; три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір не встановлено договором або законом. П.18, 19\~Прикінцевих та перехідних положень ЦК України\~передбачено, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеноїстаттею 625цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначеністаттями\~257-259,362,559,681,728,786,1293цього\~Кодексу, продовжуються на строк його дії. Аналізуючи зібрані у справі докази, суд вважає доведеним факт неналежне виконання відповідачем умов договору позики в частині несвоєчасного його виконання, що зумовлює застосування санкцій цивільно-правової відповідальності, передбачених ч.2 ст.625 Цивільного кодексу України. Статтею 79\~ЦПК України\~передбачено,\~що до\~судових витрат,\~зокрема відносяться\~витрати на\~правову допомогу,\~витрати сторін\~та їх\~представників,\~що пов`язані\~з явкою\~до суду,\~витрати,\~пов`язані із\~залученням свідків,\~спеціалістів,\~перекладачів та\~проведення судових\~експертиз. Ураховуючи вищевикладене, позов підлягає задоволенню . Питання судового збору суд вирішує на підставі ч. 1 ст. 88 ЦПК України, стягнувши його з відповідача на користь позивача пропорційно до задоволеної частини позовних вимог.

Outcome: approved