Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-03 00:00:00

1.Позиції сторін, процесуальні дії 1.1.\~Заступник керівника Черкаської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, Будищенської сільської ради звернувся\~до Черкаського районного суду Черкаської області з позовною заявою до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування водних біоресурсів. В обґрунтування своїх вимог позивач вказує,\~що Черкаського окружною прокуратурою під час вивчення стану додержання вимог чинного законодавства щодо відшкодування збитків, завданих порушенням вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища внаслідок незаконного зайняття рибним добувним промислом на підвідомчій території, встановлено що [PERSON] , 27.10.2023 близько 06 години 00 хвилин під час проведення рибоохоронної роботи на річці Вільшанка поблизу кооперативу «Фотон» в с. Лозівок, Черкаського району Черкаської області здійснював вилов риби в брід на заборонене сіткоснастеве знаряддя лову, а саме сітка мисинова, при цьому виловив свіжу рибу сазан 1 шт. та карась 3 шт. загальною вагою близько 4 кг, чим порушив п.п.1.1 розділу 4 Правил любительського і спортивного рибальства. Зазначеними протиправними діями відповідач завдав навколишньому природному середовищу шкоду в розмірі 8449 грн, яка на даний час не відшкодована. 1.2.\~Прокурор надала заяву, в якій позовні вимоги підтримала у повному обсязі. Представник Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, в судове засідання не з`явився, надіслав до суду клопотання в якому просить розгляд справи проводити за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Представник Будищенської сільської ради в судове засідання не з`явився, про час і місце судового засідання повідомлений належним чином. Відповідач в судове засідання не з`явився, про причину неявки суд не повідомив, про день, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином. Заяви про розгляд справи без його участі до суду не надходило, відзиву на позов від відповідача також не надходило. 1.3.\~Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Прокурор не заперечував проти заочного розгляду справи за відсутності відповідача. У зв`язку з наведеним, суд вважав за можливе слухати справу за відсутністю відповідача, а матеріали, що є у справі, достатніми для цього, про що було постановлено ухвалу, яка відображена в протоколі судового засідання. 2.Обставини справи, зміст спірних правовідносин 2.1. Згідно з\~протоколом про\~адміністративне правопорушення\~№ 012705\~від 27.10.2023, 27.10.2023 близько 06 години 00 хвилин під час проведення рибоохоронної роботи на річці Вільшанка поблизу кооперативу «Фотон» в с. Лозівок, Черкаського району Черкаської області [PERSON] здійснював вилов риби в брід на заборонене сіткоснастеве знаряддя лову, а саме сітка мисинова, при цьому виловив свіжу рибу сазан 1 шт. та карась 3 шт. загальною вагою близько 4 кг, чим порушив п.п.1.1 розділу 4 Правил любительського і спортивного рибальства. \~Відповідно до копії постанови Черкаського районного суду Черкаської області від 29.11.2023 по справі № 707/3545/23,\~ [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого\~ч. 4 ст. 85 КУпАП\~та накладено стягнення у виді штрафу. З постанови суду вбачається, що\~27.10.2023 близько 06 години 00 хвилин під час проведення рибоохоронної роботи на річці Вільшанка поблизу кооперативу «Фотон» в с. Лозівок, Черкаського району Черкаської області [PERSON] здійснював вилов риби в брід на заборонене сіткоснастеве знаряддя лову, а саме сітка мисинова, при цьому виловив свіжу рибу сазан 1 шт. та карась 3 шт. загальною вагою близько 4 кг, чим порушив п.п.1.1 розділу 4 Правил любительського і спортивного рибальства. Постанова набрала законної сили 12.12.2023. Згідно з розрахунком збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок незаконного добування, або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу до протоколу № 012705, сазан - 1 шт., карась сріблястий 3 шт., які були виловлені відповідачем, дорівнюють сумі шкоди в розмірі 8449 грн. 2.2. Згідно з листом від 23.07.2024 Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області повідомило Черкаську окружну прокуратуру про відсутність коштів для звернення до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заподіяної шкоди, а також звернулося з проханням вжити заходів представництва інтересів держави в суді. Згідно з листом № 02-17/3957 від 28.08.2024 повідомлено Черкаську окружну прокуратуру, що Будищенська сільська рада не має наміру звертатися до суду з позовною заявою про відшкодування збитків, завданих [PERSON] внаслідок незаконного вилову риби. 3.Релевантні джерела права 3.1.\~Відповідно до положень\~ст. 13 Конституції України\~земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією\~Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Згідно\~ст. 66 Конституції України\~кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних ресурсів» посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають, зокрема, такі повноваження: - здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; - визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; - подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до\~ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»\~шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Розмір шкоди, заподіяної незаконним виловом риби обчислюється на підставі\~постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів» від 29 вересня 2023 року № 1042. Згідно з ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. 3.2.\~Частина 4\~статті 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення\~передбачає відповідальність за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову). За приписами ч. 6\~ст. 82 ЦПК України\~постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. 3.3.\~Відповідно до п. «б» ч. 2\~ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок\~частини\~грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством. Згідно з пунктом 7 частини 3\~статті 29 Бюджетного кодексу України\~джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених пунктом 1 частини другої\~статті 67-1 цього Кодексу) є, зокрема, 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Згідно з пунктом 4 частини 1\~статті 69-1 Бюджетного кодексу України\~до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать, зокрема, 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) -\~50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. 3.4. Статтею 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладається представництво інтересів держави в суді у випадках, визначених законом. Статтею 56 ЦПК України встановлено, що у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду із заявами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб або державних чи суспільних інтересів та брати участь у цих справах. При цьому органи державної влади, органи місцевого самоврядування повинні надати суду документи, що підтверджують наявність передбачених законом підстав для звернення до суду в інтересах інших осіб. У визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Відповідно до ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. 4.Оцінка доказів та аргументів сторін 4.1.\~Перш за все, суд вважає за необхідне оцінити підстави для представництва прокурором інтересів держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області та Будищенської сільської ради. Суд зазначає, що прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно. Нездійснення захисту має прояв в пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він обізнаний про порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. Разом з тим прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави. В даному випадку ні Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, ні Будищенською сільською радою не вжито заходів щодо відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних живих біоресурсів, що на думку суду, є достатнім аргументом для підтвердження підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді. 4.2.\~Факт вчинення грубого порушення правил рибальства відповідачем встановлений постановою суду від 29 листопада 2023 року у справі про адміністративне правопорушення, яка є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалена ця постанова, в питанні, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Розрахунок завданої відповідачем шкоди проведено посадовими особами Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області у відповідності із приписами\~постанови КМУ від 29 вересня 2023 року № 1042\~(в редакції, що була чинною станом на час вчинення правопорушення). Отже, завдання [PERSON] 27 жовтня 2023 року шкоди рибному господарству України у розмірі 8449 грн. підтверджено належними, достатніми, достовірними та допустимими доказами. 4.3.\~ Підводячи підсумок, суд зазначає, що позовні вимоги підлягають задоволенню. 5. Розподіл судових витрат 5.1.\~Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Понесення позивачем судових витрат підтверджується платіжною інструкцією від 27.01.2025 про сплату судового збору в сумі 2422,40 грн. Враховуючи те, що позовні вимоги задоволені у повному обсязі, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача суму понесених судових витрат в розмірі 2422,40 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved