Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-10 00:00:00

18 березня 2024 року до Деснянського районного суду міста Києва надійшла позовна заява [PERSON] ( [ADDRESS] ) з позовом до [PERSON] ( [ADDRESS] ), про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю, поділ майна. Вимоги позову обґрунтовано наступним. З вересня 2007 року вона почала зустрічатися із [PERSON] , а з січня 2008 року вона вже остаточно переїхала до нього зі своїми речами та ми почали проживати однією сім`єю та вести спільне господарство. Проживали вони з ним у квартирі за адресою: [ADDRESS] . Вказана квартира належала [PERSON] та його дружині [PERSON] , яка померла у [INFO] . [PERSON] не оформив спадщину після смерті дружини, проте фактично вступив у спадок, оскільки проживав постійно зі своєю дружиною. [PERSON] переїхала до [PERSON] та стала з ним проживати однією сім`єю за його проханням. Її чоловік [PERSON] помер [INFO] , вона проживала одна, тому погодилася на пропозицію [PERSON] переїхати до нього. Вони мали спільний бюджет, вели сумісне господарство, брали участь у витратах, пов`язаних з оплатою комунальних послуг, на спільні кошти підтримували стан квартири, необхідний для проживання, робили поточний ремонт, спільно харчувалися, покупали ліки, продукти харчування, побутову техніку, інше майно для спільного користування. В її обов`язки входило прибирання квартири, приготування їжі, прання та прасування білизни. Вони обидва були пенсіонери, але вона ще й працювала, отримувала заробітну платню. Її щомісячний дохід становив більше, ніж у [PERSON] , але всі гроші у них вважалися спільними. Вони мали взаємні права та обов`язки. В останні роки життя [PERSON] хворів, він погано бачив, тож вона закапувала йому очі; він погано чув, тому вона допомагала йому у розмові з іншими людьми; у нього були склеротичні явища, їй доводилося постійно купувати та подавати йому ліки, щоб за причини поганого зору він їх не переплутав, стежити за своєчасним прийомом ліків тощо; у нього були напруження м`язів в зоні хребту та попереку, тому вона постійно робила йому масаж цих зон; він хворів на хронічний бронхіт, тому вона давала йому таблетки і готувала відхаркувальний відвар; також у нього були болі у ногах із-за варикозного розширення вен та болі у колінах із-за артрозу, тому крім прийому призначених лікарями препаратів, вона кожного дня намазувала ноги маззю та замотувала еластичним бинтом; у нього були судоми ніг і судоми рук, тому вона заварювала спеціальний відвар трав та поїла його; у нього була виразкова хвороба, хронічний гастрит, він потребував дієти, їй доводилося стежити за цим і готувати йому дієтичне харчування; у нього була гіпертонічна хвороба, був підвищений тиск, тому їй регулярно доводилося тонометром міряти тиск і давати ліки для зниження артеріального тиску; у нього була хвора печінка, тому вона давала йому пігулки від цієї хвороби; у нього постійно боліло стегно, за необхідності, за призначенням лікаря, вона робила йому уколи; йому потрібно було своєчасно проходити медичні обстеження, вона постійно супроводжувала його до медичних закладів, тому що без моєї допомоги він не зміг би пересуватися; у нього був простатит, він важко мочився, вона допомагала йому доходити до туалету і сісти на унітаз, тому що він важко та довго мочився і це доводилося робити сидячи, потім відводила його в ліжко; [PERSON] важко пересувався, з 2019 року він з квартири не виходив, практично був лежачим, тому вона допомагала пересуватися йому навіть по квартирі; у вересні 2019 року у нього виявили онкологію передміхрової залози, він дуже засмутився і не міг жити без її моральної підтримки, бо його дружина [PERSON] померла від онкології, і він бачив її муки протягом її хвороби; 02 жовтня 2019 року йому була проведена операція - біополярна трансуретральна резекція передміхурової залозі, їй доводилося доглядати його в лікарні та вдома після операції. [PERSON] не міг сам себе обслуговувати, вона доглядала його, годувала дієтичною їжею, прала його речі, супроводжувала на медичні дослідження та по лікарнях, він потребував не лише її фізичної підтримки, але й моральної. З 04 квітня 2021 року [PERSON] перебував на стаціонарному лікуванні у Київської міської клінічної лікарні № 9 з діагнозом Сovid 19, двобічна пневмонія де й помер [INFO] . Після його смерті відповідач забрала у неї паспорт [PERSON] (у неї залишилася нотаріально завірена копія, яку вона встигла засвідчити) для отримання свідоцтва про смерть [PERSON] , почала виганяти її з квартири, однак через виснажений стан здоров`я, пов`язаний зі смертю [PERSON] , та втратою ваги на 10 кг, вона не змогла відразу виїхати з квартири та перевезти свої речі. Із вказаної квартири вона виїхала у серпні 2021 року. Під час проживання однією сім`єю вони придбали квартиру за адресою: [ADDRESS] . що підтверджується договором купівлі-продажу квартири, посвідчений 27 лютого 2016 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кобалією 1.В., зареєстрований в реєстрі за № 25. Квартира оформлена на [PERSON] . На час відкриття спадщини після смерті [PERSON] залишилось спадкове нерухоме майно, яке складається в тому числі з прав на квартиру за адресою: [ADDRESS] . 04 червня 2021 року Одинадцята київська державна нотаріальна контора на підставі заяви відповідача, яка є донькою померлого, відкрила спадкову справу № 574/2021 до майна гр. [PERSON] . 07 жовтня 2021 року в Одинадцяту київську державну нотаріальну контору вона направила засвідчену Кобалією І.В., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, 06 жовтня 2021 року та зареєстровану в реєстрі за № 384 заяву про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , на майно, яке складається в тому числі з прав на: квартиру за адресою: [ADDRESS] (нова назва - [ADDRESS] ). Листом від 13 жовтня 2021 року, вих. № 6736/574/2021 за підписом заступника завідувача Одинадцятої київської державної нотаріальної контори Васильєвої Ольги мені повідомлено, що її заява про прийняття спадщини отримана та долучена до спадкової справи № 574/2021 до майна гр. [PERSON] , який помер [INFO] . 13 жовтня 2021 року в Одинадцяту київську державну нотаріальну контору вона направила заяву про видачу свідоцтв про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] на 1/2 частку спадкового майна, засвідчену Захарченко В.В., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, 13 жовтня 2021 року та зареєстровану в реєстрі за № 1668. Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії державного нотаріуса Одинадцятої київської державної нотаріальної контори Васильєвої О.В. від 20 жовтня 2021 року, вих. № 6850/02-31 їй відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтв про право на спадщину за законом у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують родинні чи інші відносини між нею та [PERSON] . Вона вважаю, що квартира за адресою: [ADDRESS] є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, тому їй належить 1/2 частка квартири. Обставини, зазначені у позові підтверджуються доданими до позову письмовими доказами, тим фактом, що документи на ім`я [PERSON] знаходяться у мене, спільними фотографіями, платіжними документами з оплати комунальних послуг за квартири за адресою: [ADDRESS] , в якій ми проживали разом з [PERSON] і [ADDRESS] , чеками за придбання лікарських препаратів на лікування [PERSON] , ці обставини у судовому засіданні може підтвердити свідок [PERSON] , адреса: [ADDRESS] . З огляду на вище викладене, позивач просить суд: Встановити факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу мене [PERSON] з [PERSON] в період з січня 2008 року по день смерті [PERSON] , а саме, [INFO] . Визнати спільною сумісною власністю моєю та [PERSON] квартиру за адресою: [ADDRESS] , у порядку поділу спільного майна подружжя визнати за мною право власності на частку квартири за адресою: [ADDRESS] . Стягнути з відповідача на мою користь судові витрати. До суду одночасно з поданим позовом надійшла заява про забезпечення його позову, в якій заявник просив: заборонити державному нотаріусу Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори Васильєвій Ользі Вікторівні видавати свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] . Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 19 березня 2024 року відкрито провадження у справі за вказаним позовом. Справу призначено до підготовчого розгляду. У задоволенні заяви про забезпечення позову відмовлено. 08.04.2024 року представником позивача [PERSON] адвокатом Тяжкороб Є.В. подано апеляційну скаргу на ухвалу суду від 19.03.2024 року, в частині відмови в задоволені заяви [PERSON] про забезпечення позову, ухвалити в цій частині новее рішення, яким вжити заходи забезпечення позову. 16.04.2024 року відповідачем подано відзив на позовну заяву відповідно до якого зазначила, що вона не визнає пред`явлені позовні вимоги, вважає їх необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню виходячи з наступних підстав. Так, обґрунтовуючи позов, позивач посилається на те, що з вересня 2007 року вона стала зустрічатися з [PERSON] , а з січня 2008 року та по день смерті [PERSON] проживала з останнім однією сім`єю за адресою [ADDRESS] та вели спільне господарство. Також позивач зазначає про те, що вони разом з [PERSON] вели спільне сумісне господарство, брали участь у витратах, пов`язаних з оплатою комунальних послуг, на спільні кошти підтримували стан квартири, необхідний для проживання, робили поточний ремонт, спільно харчувалися, купували ліки, продукти харчування, побутову техніку, інше майно для спільного користування. На підтвердження вказаних обставин позивачем було надано квитанції по сплаті комунальних послуг за вищевказане житло. Однак в даних квитанціях зазначено платником [PERSON] а не позивача. Бвльше ніяких об`єктивних, належних доказів на підтвердження вищезазначених обставин позивачем надано не було. Надалі позивач посилається на те, що [PERSON] мав багато захворювань, значні проблем з зором та слухом, тому вона постійно купувала та подавала йому ліки. Також позивач зазначила про те, що з 2019 року [PERSON] був практично лежачим в перебував сторонньої допомоги, яку вона йому надавала. На підтвердження вказаних обставин позивачем були надані медичні документи відносно [PERSON] та чеки на придбання лікарських препаратів. Однак з такими доводами позивач не можна погодитися, оскільки її батько, [PERSON] дійсно мав ряд захворювань, але він не був лежачим хворим та не знаходився у безпорадному стані і не потребував сторонньої допомоги. Це в свою чергу підтверджується і наданими позивачем медичними документами з яких не вбачається, що батько в зв`язку із захворюваннями перебував у безпорадному стані та потребував сторонньої допомоги. Також з наданих позивачем чеків на придбання лікарських препаратів не вбачається, що дані препарати купувала саме позивач, за власні кошти та саме для її батька. В свою чергу вона постійно спілкувалася з батьком та знала про стан його здоров`я і допомагала йому в разі необхідності, а коли в нього не вистачало власних коштів на ліки то вона йому завжди купувала за свої кошти. Також слід зауважити, що в Оболонському районному суді м. Києва розглядається цивільна справа №756/191/22 за позовом [PERSON] до неї, про встановлення факту проживання однією сім`єю. Судове засідання по даній справі призначено на 22.04.2024 року на 16 годину. Враховуючи викладено обставину вважає необхідне позовні вимоги в частині встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу слід залишити без розгляду. Надалі позивач посилається на те, що в період проживання однією сім`єю вони разом з померлим придбали згідно договору купівлі-продажу від 27 лютого 2016 року квартиру [ADDRESS] , яка на думку позивача відповідно до ст.74 СК України стала їх спілим майном. При цьому позивач наддала копію зазначеного договору купівлі-продажу. Однак з такою позицією позивача не можна погодитися оскільки, як вбачається з вищезазначеного договору купівлі-продажу продавцем за даним договором була саме позивач, а покупцем померлий [PERSON] . З вищевикладених норм закону та зазначених обставин вбачається, що позивач добровільно за оплатним договором у відповідності до вимог закону передала право власності на вказану квартиру померлому [PERSON] , і тому вказана квартира не є їх спільним майном, а належала лише [PERSON] на праві особистої приватної власності. Тому позовні вимоги в частині визнання майна спільною сумісною власністю та поділ спільного сумісного майна з вищезазначених підстав не підлягають задоволенню. Також слід зазначити що позовні вимоги про визнання майна спільною сумісною власністю та поділ спільного сумісного майна є похідними від позовних вимог про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, які розглядаються в Оболонському районному суді м. Києва в межах іншої цивільної справи, а тому на даний час їх розгляд є передчасним. 17.04.2024 року представником позивача [PERSON] адвокатом Тяжкороб Є.В. через систему «Електронний суд» подано заяву про зупинення провадження у справі, відповідно до якої зазначено наступне. Як вбачається із позовних вимог по справі № 754/3829/24, вони ґрунтуються на ряді підстав, в тому числі на тій підставі, що [PERSON] проживала однією сім`єю із [PERSON] з січня 2008 року до часу відкриття спадщини після його смерті. 24 січня 2022 року Оболонським районним судом міста Києва відкрито провадження у цивільній справі №756/191/22 за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа Державний нотаріус Одинадцятої київської державної нотаріальної контори Васильєва Ольга Вікторівна, про встановлення факту проживання однією сім`ю, визнання спадкоємцем четвертої черги та про зміну черги у спадкуванні, в якому вона просить в тому числі встановити факт її проживання з [PERSON] однією сім`єю не менш як п`ять років, а саме: з січня 2008 року до часу відкриття спадщини після його смерті. До вирішення справи №756/191/22 об`єктивно неможливо розглянути справу № 754/3829/24. Результат розгляду справи №756/191/22 вирішить питання проживання [PERSON] з [PERSON] однією сім`єю з січня 2008 року до часу відкриття спадщини після його смерті, що має суттєвий вплив на об`єктивність прийняття рішення по справі №754/3829/24. Постановою Київського апеляційного суду від 09 липня 2024 року Ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 19 березня 2024 року в частині відмови в задоволені заяви про забезпечення позову скасовано. Заяву [PERSON] про забезпечення позову задоволено. Заборонено державному нотаріусу Одинадцятої київської державної нотаріальної контори Васильєвій О.В. видавати свідоцтво про право на спадщину за законом, яка відкрилась після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . 23.07.2024 року представником позивача [PERSON] адвокатом Тяжкороб Є.В. надано клопотання про долучення до матеріалів справи доказів. Під час підготовчого розгляду справи представник позивача Тяжкороб Є.В. позовні вимоги підтримувала, з обставин викладених у позові та просила суд позов задовольнити. Представник відповідача [PERSON] в підготовчому засіданні проти позову заперечував та просив відмовити в задоволені позову. Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 23 грудня 2024 року закрито підготовче провадження у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю, поділ майна. Призначено справу до судового розгляду по суті. В судовому засіданні представник позивача Тяжкороб Є.В. позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила на їх задоволені. В судовому засіданні представник відповідача [PERSON] протии позову заперечував та просив відмовити в його задоволені. Під час судового засідання була допитана свідок зі сторони позивача, [PERSON] яка суду пояснювала, що [PERSON] знає приблизно 40 (сорок) років, познайомились на роботі, потім дружили та стали кумами. Знає, що [PERSON] переїхала на [ADDRESS] до [PERSON] в 2007 році. З [PERSON] вона була знайома, бувала в гостях у них на [ADDRESS] на свята, приблизно 3-4 рази, а так вони в основному з [PERSON] часто зідзвонювалися. Про спільний бюджет [PERSON] та [PERSON] знала від самої [PERSON] , остання їй розповідала. За квартиру на [ADDRESS] знає, що то була квартира [PERSON] . Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов наступних висновків. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні. Згідно із статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух. Судом встановлено, що відповідно до виписки КНП «ЦПМСД №2» Оболонського району м. Києва із медичної карти стаціонарного хворого №3253 [PERSON] [INFO] , помер [INFO] . Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається в тому числі з квартири за адресою: [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] із заявами про прийняття спадщини звернулись [PERSON] . 07 жовтня 2021 року в Одинадцяту київську державну нотаріальну контору вона направила засвідчену Кобалією І.В., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, 06 жовтня 2021 року та зареєстровану в реєстрі за № 384 заяву про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , на майно, яке складається в тому числі з прав на: квартиру за адресою: [ADDRESS] (нова назва - [ADDRESS] ). Листом від 13 жовтня 2021 року, вих. № 6736/574/2021 за підписом заступника завідувача Одинадцятої київської державної нотаріальної контори Васильєвої Ольги мені повідомлено, що її заява про прийняття спадщини отримана та долучена до спадкової справи № 574/2021 до майна гр. [PERSON] , який помер [INFO] . Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії державного нотаріуса 11-ї Київської державної нотаріальної контори Васильєвої О.В. від 20.10.2021 року, вих. № 6850/02-31 відмовлено [PERSON] у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на частку спадкового майна, з: квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] та частини квартири за адресою [ADDRESS] , у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують родинні чи інші відносини між нею та [PERSON] . Позивач [PERSON] стверджувала, що вона з січня 2008 року по день смерті [PERSON] [INFO] проживала з ним однією сім`єю без реєстрації шлюбу, посилалась на показання свідка [PERSON] та надані до суду фотографії на яких зображена позивач та [PERSON] .. Також позивач надала суду платіжні документи з оплати комунальних послуг за квартиру за адресою : [ADDRESS] та квартири за [ADDRESS] , чеки на придбання медикаментів. Актом про проживання громадянки від 11.01.2022 року громадянами [PERSON] проживаючої за адресою: [ADDRESS] , громадянином [PERSON] проживаючої за адресою [ADDRESS] підтверджено фактичне спільне проживання однією сім`єю (без державної реєстрації місця проживання) та ведення спільного господарства громадянки [PERSON] разом з [PERSON] за вказаною адресою з січня 2008 року по квітень 2021 року. З квітня 2021 року по серпень 2021 року [PERSON] проживала за цією адресою одна. Даний факт посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Захарченко В.В. від 11.01.2022 року та зареєстровано в реєстрі за №7,8. Необхідність встановлення факту проживання однією сім`єю з [PERSON] без реєстрації шлюбу, позивачка пов`язувала з необхідністю отримання спадщини, що залишилася після смерті [PERSON] . Статтею 319 ЦПК України визначено, що у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд установив цей факт. Рішення суду про встановлення факту, який підлягає реєстрації в органах державної реєстрації актів цивільного стану або нотаріальному посвідченню, не замінює собою документів, що видаються цими органами, а є тільки підставою для одержання зазначених документів. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За змістом ч. 2, 4 ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства. Згідно з положеннями частин 1, 2 ст. 21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану. Проживання однією сім`єю жінки та чоловіка без реєстрації шлюбу не є підставою для виникнення у них прав та обов`язків подружжя. Самі по собі факти допомоги [PERSON] у оплаті комунальних послуг і лікуванні останнього за його життя не свідчать про спільне проживання позивачки однією сім`єю з [PERSON] протягом п`ятирічного строку до дня відкриття спадщини, тому вказані обставини не є підставою для задоволення заявлених вимог про встановлення факту проживання однією сім`єю. Фотокартки які долучені до матеріалів справи на яких відсутній рік та інші зібрані у справі докази відображають характер відносин, які склались між позивачем та спадкодавцем. На думку суду, матеріали справи не містять доказів на підтвердження спільного проживання [PERSON] з померлим у визначений період, у той час, як рішення суду має ґрунтуватись на достатніх доказах про факт, що встановлюється. З наданих суду квитанцій на оплату комунальних послуг та чеків на придбання ліків та товарів, не убачається, що вони оплачувалися саме позивачкою. Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 08 грудня 2021 року у справі №531/295/19 для встановлення спільного проживання однією сім`єю до уваги беруться показання свідків про спільне проживання фактичного подружжя та ведення ними спільного побуту, документи щодо місця реєстрації (фактичного проживання) чоловіка та жінки, фотографії певних подій, документи, що підтверджують придбання майна на користь сім`ї, витрачання коштів на спільні цілі (фіскальні чеки, договори купівлі-продажу, договори про відкриття банківського рахунку, депозитні договори та інші письмові докази) тощо. Показання свідка та спільні фотографії не можуть бути єдиною підставою для встановлення факту спільного проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу. Аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду: від 12 грудня 2019 року у справі № 466/3769/16 (провадження №61- 5296св19), від 27 лютого 2019 року у справі №522/25049/16-ц (провадження №61- 11607св18), від 11 грудня 2019 року в справі №712/14547/16-ц (провадження №61- 44641св18), від 24 січня 2020 року в справі №490/10757/16-ц (провадження №61-42601св18). Відповідно до наявної медичної документації, так дійсно [PERSON] періодично перебував на лікуванні, проте у здійснених лікарями записах відсутнє будь-яке зазначення про наявність безпорадного стану та необхідності стороннього догляду. Верховний Суд наголосив, що належними доказами, які підтверджують безпорадній стан особи, є відповідні медичні (лікарські) документи, висновки судово-медичних експертів. Підставами для задоволення такого позову є сукупність наступних юридичних фактів, встановлених у судовому порядку: 1) здійснення опіки над спадкодавцем. Тобто надання йому нематеріальних послуг (спілкування, поради та консультації, поздоровлення зі святами), 2) матеріальне забезпечення спадкодавця, 3) надання будь-якої іншої допомоги спадкодавцеві, тобто такої допомоги, яка має матеріальне вираження, - прибирання приміщення, приготування їжі, ремонт квартири, 4) тривалий час здійснення дій, визначених у пунктах 1-3, 5) безпорадний стан спадкодавця, тобто такий стан, під час якого особа неспроможна самостійно забезпечувати свої потреби, викликаний похилим віком, тяжкою хворобою або каліцтвом. Для задоволення позову, необхідна наявність всіх п`яти вищезазначених обставин. Щодо заявленої позивачем вимоги про визнання спільною сумісною власністю її та [PERSON] квартиру за адресою [ADDRESS] у порядку поділу спільного майна подружжя визнати за нею частку квартири за цією ж адресою суд встановив. Позивачем зазначено, що під часпроживання однією сім`єю вони придбали квартиру за адресою: [ADDRESS] . Однак, відповідно до Договору купівлі - продажу квартири від 27.02.2016 року [PERSON] (продавець) передала у власність, а [PERSON] (покупець) приймає у власність квартиру під номером [ADDRESS] , який посвідчений Кобалія І.В., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу 27.02.2016 року та зареєстровано в реєстрі за №25. Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон на його відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна за [PERSON] зареєстровано право власності на квартиру [ADDRESS] , загальною площею 45,3 кв.м. житлова площа 27,6 кв.м. Відповідно до пункту 3 частини першої статті 57 СК України особистою приватною власністю чоловіка, дружини є майно, набуте нею, ним за час шлюбу, але за кошти, які належали їй, йому особисто. В постанові ВС від 18.07.2018 р. па справі N 209/974/15-ц вказано, що сам по собі факт придбання спірного майна за час шлюбу не є безумовною підставою для віднесення такого майна до об`єктів права спільної сумісної власності подружжя. У тому разі, якщо майно набувається у період шлюбу, але за особисті кошти одного з подружжя, то воно не може вважатися об`єктом спільної сумісної власності подружжя, а є особистою приватною власністю того з подружжя, за особисті кошти якого воно придбане. Враховуючи встановлені обставини щодо джерел отримання використаних коштів на придбане [PERSON] майно, суд дійшов висновку про те, що оспорювана квартира є особистою власністю померлого, оскільки [PERSON] отримала за неї кошти в сумі 410000 грн. Про що даний факт підтверджено в договорі купівлі продажу п.2.3. Право спільної сумісної власності на житло, виникає лише у чоловіка та дружини, та лише на житло, яке придбане у період перебування у офіційно зареєстрованому шлюбі. З огляду на викладене, суд доходить до висновку про відмову в задоволенні позову. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed