Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-03 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог\~ Позивач [PERSON] , в особі представника адвоката Штундюка О.А., звернувся до суду з вказаним позовом до відповідача Брусилівської селищної ради Житомирської області. В обґрунтування своїх вимог вказав, що 31.05.2024 позивачу стало відомо про те, що [INFO] в м. Києві помер його батько, [PERSON] . Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, а саме житловий будинок [ADDRESS] та земельна ділянка кадастровий № 1820955100:01:003:2155, яке належить спадкодавцю відповідно до договорів купівлі-продажу від 07.04.2016, виданих приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Харкава О.В. Спадкоємцем спадкового майна, яке належить [PERSON] за законом є його син [PERSON] .. Інформація про наявність інших спадкоємців відсутня. З метою оформлення своїх спадкових прав, [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу з заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину за законом. Постановою приватного нотаріуса від 24.12.2024 [PERSON] було відмовлено на підставі пропущення останнім шестимісячного строку для прийняття спадщини. [PERSON] не звернувся до нотаріальної контори у шестимісячний строк із поважних причин, а саме: батько та мати позивача розлучилися у 2006 році, коли йому було 11 років, і з того часу ніяких стосунків не підтримували. Останній раз позивач бачив свого батька живим у 2016 році і при спілкуванні той повідомив, що продав квартиру в м. Києві і придбав будинок за межами міста. У 2023 році [PERSON] почав розшукувати свого батька і коли йому стало відомо, що батько помер ще у 2016 році, то він, отримавши у 2023 році свідоцтво про смерть, почав цікавитися спадщиною. У зв`язку з тим, що позивач не знав про смерть свого батька, то не мав можливості звернутися до нотаріальної контори із заявою в шестимісячний строк. У зв`язку з цим позивач просить визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті його батька терміном в два місяці. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії Ухвалою суду від 30.12.2024 відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче судове засідання. 27.01.2025 від представника позивача надійшла заява про закриття підготовчого засідання та призначення справи до судового розгляду. Ухвалою суду від 28.01.2025 закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду. 12.02.2025 від представника позивача надійшла заява про витребування з Коростишівського ВДРАЦС у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) відомостей про одруження [PERSON] . Ухвалою суду від 12.02.2025 постановлено витребувати з Коростишівського ВДРАЦС у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) відомості про реєстрацію шлюбу [PERSON] 03.03.2025 на адресу суду надійшла відповідь з Коростишівського ВДРАЦС у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) щодо відомостей про шлюб та розірвання шлюбу [PERSON] . У судове засідання позивач та його представник\~адвокат Штундюк О.А. не з`явилися, останній звернувся до суду з заявою про розгляд справи без його участі, просив позов задовольнити. У судове засідання представник відповідача\~Брусилівської селищної ради Житомирського району Житомирської області не з`явився, звернувся з заявою заяву, відповідно до якої просив розглядати справу за відсутності їх представника, при розгляді справи покладається на розсуд суду. На підставі ст. ст. 211, 223 ЦПК України,\~суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності позивача, представника позивача, представника відповідача. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Фактичні обставини встановлені судом Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду і вирішення справи по суті, дійшов до наступного висновку. Судом встановлено, [INFO] помер батько позивача [PERSON] , вказана обставина підтверджується копіями свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 9) Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , позивач є сином померлого [PERSON] (а.с. 7). Шлюб між батьками позивача, згідно свідоцтва про розірвання шлюбу серія [NUMBER] , розірвано 06.04.2006 (а.с.10) 29.12.2021, згідно свідоцтва про зміну імені серія [NUMBER] , позивачем було змінено прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] » (а.с.8) Згідно довідки від 01.08.2024 № 1451, виданої відділом ЦНАП Брусилівської селищної ради Житомирського району Житомирської області, [PERSON] на території Брусилівської селищної ради зареєстрований не був (а.с. 12). Згідно довідки від 01.11.2024 № 1519-35/24, виданої відділом Подільською районною в м.Києві державною адміністрацією, [PERSON] значився зареєстрованим у [ADDRESS] в період з 08.05.2007 по 12.04.2016 (а.с. 12). Згідно з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав, власником житлового будинку та земельної ділянки по [ADDRESS] є [PERSON] за договорами купівлі-продажу (а.с.13-23) Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 77657285 від 16.07.2024 після смерті [INFO] [PERSON] було відкрито спадкову справу (а.с. 24). Згідно постанови приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Отрищенка О.І. від 25.12.2024 вбачається, що у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом позивачу відмовлено у зв`язку з пропуском позивачем встановленого законодавством терміну з дня смерті спадкодавця для подачі заяви про прийняття спадщини. (а.с.25). З Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №80289784 від 28.02.2025 встановлено, що в Спадковому реєстрі відсутня інформація щодо [PERSON] . З відповіді з Коростишівського ВДРАЦС у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) щодо відомостей про шлюб та розірвання шлюбу [PERSON] від 28.02.2025 №121/29.4-61 вбачається, що 30.11.2006 зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , 06.04.2006 шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірваний. Інших доказів суду не надано. Мотиви, з яких виходить суд, та застосування норм права, що регулюють дані правовідносини Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (стаття 1216 ЦК України). Відповідно до частин першої, другої статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). У частині першій статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша, друга статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з частиною третьою\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7 роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Таку позицію висловив Верховний Суд України при розгляді справи № 6-1486цс15 у постанові від 04.11.2015 року та при розгляді 26.09.2012 року справи № 6-85цс12. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі №\~766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі №\~487/2375/18. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. Згідно вимоги ППВС України від 30.05.2008 року №7, Інформаційного листа ВСС України від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», при\~відсутності інших\~спадкоємців за\~заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови\~від її\~прийняття відповідачами\~є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого\~самоврядування за місцем відкриття спадщини. Належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Враховуючи вказане та положення п. 24\~Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року\~суд вважає, що позов подано до належного відповідача, оскільки з матеріалів справи вбачається, що інші спадкоємці, які б звернулися з заявами про прийняття спадщини у встановлені строки\~відсутні, заповітів спадкодавець не залишав, у шлюбі не перебував. При вирішенні даного цивільно-правового спору суд також врахує, що одним з проявів верховенства права є положення про те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори. Справедливість - одна з основних засад права і є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права, ця позиція ґрунтується, в тому числі, на рішенні Конституційного Суду України від 02.11.2004 року № 15-рп/2004 у справі № 1-33/2004. Судом встановлено, що позивач є єдиним спадкоємцем за законом після смерті батька, інших спадкоємців, які б прийняли спадщину\~не встановлено, строк на прийняття спадщини пропущено у зв`язку з відсутністю інформації у позивача щодо місця проживання батька та про його смерть. Тому суд вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини після смерті спадкодавця терміном в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, таке рішення суду буде законним, обгрунтованим та справедливим. Враховуючи викладене, на підставі ст. 1272 ЦК України,

Outcome: approved