Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-16 00:00:00

[PERSON] через свого представника адвоката Мотуза Олександра Володимировича звернулась з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої смертю чоловіка. Позовна заява сформована в системі «Електронний суд» 25 грудня 2024 року. Позиція позивача \~ \~ Позивачка посилається на те, що її чоловік [PERSON] працював на виробничому структурному підрозділі ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», [INFO] він загинув внаслідок нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом, що підтверджується актом форми Н-1 № 50 від 28 грудня 2006 року. Позивачка просить стягнути з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої смертю чоловіка, 600 000 грн без утримання податку з доходу фізичних осіб та інших обов`язкових платежів. Заяви та клопотання відповідача Від представника відповідача ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» надійшла заява із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. На думку представника відповідача справа потребує розгляду у порядку загального позовного провадження, оскільки для повного та всебічного розгляду справи необхідна особиста участь позивачки у судовому розгляді справи, крім того справа має прецедентний характер і становить значний суспільний інтерес, необхідно з`ясувати, яким чином позивачка розрахувала розмір моральної шкоди. Як передбачено частинами 4, 5 статті 277 ЦПК України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Згідно пункту 2 частини 1 статті 189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є зокрема з`ясування заперечень проти позовних вимог, вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного та безперешкодного розгляду справи по суті. За змістом статей 81, 83 ЦПК України, позивач зобов`язаний довести ті обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви. Позивачкою додані до позовної заяви письмові докази, що підтверджують обставини, на які вона посилається у позовній заяві. За змістом статті 23 Цивільного кодексу України, розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом з урахуванням вимог розумності і справедливості. Позиція позивачки по справі детально викладена у позовній заяві, зокрема позивачкою зроблений докладний опис негативних змін у її житті, спричинених смертю чоловіка, тому немає необхідності обов`язкової явки позивачки у судове засідання. На позивачку законом не покладено обов`язку надавати розрахунок розміру моральної шкоди. Тому суд не знаходить підстав для задоволення клопотання представника відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження. \~ \~ \~ Заперечення відповідача ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» згідно поданого відзиву позовні вимоги не визнає, посилаючись на те, що станом на час нещасного випадку на виробництві, яким спричинено смерть [PERSON] , обов`язок відшкодування моральної шкоди покладався на Фонд соціального страхування, отже ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» є неналежним відповідачем у справі. Фактичні обставини, встановлені судом [PERSON] перебувала в зареєстрованому шлюбі з [PERSON] . (а.с.7) [PERSON] помер [INFO] внаслідок нещасного о випадку, пов`язаного з виробництвом, що стався на виробничому структурному підприємстві «Шахта «Ювілейна» Відкритого акціонерного товариства «Павлоградвугілля», правонаступником якого є відповідач. (а.с.10-18) Норми права, які застосував суд Правовідносини між сторонами виникли в день смерті чоловіка позивачки внаслідок нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом, тобто 14 грудня 2006 року. До спірних правовідносин повинні застосовуватись положення актів цивільного законодавства, чинні на момент виникнення таких правовідносин, \~ \~ \~Станом на\~14\~грудня 2006\~року \~була чинною\~стаття \~23\~Цивільного кодексу\~України,\~ згідно\~якої особа\~має право\~на відшкодування\~моральної шкоди,\~завданої внаслідок\~порушення її\~прав.\~ Моральна\~шкода полягає:\~зокрема у\~ душевних\~ стражданнях,\~ яких\~ фізична\~ особа\~ зазнала\~у зв`язку\~з протиправною\~поведінкою щодо\~неї самої,\~ членів\~її сім`ї\~ чи\~близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.\~ Розмір\~грошового відшкодування\~моральної \~шкоди \~визначається \~судом \~залежно \~від характеру\~правопорушення,\~ глибини\~фізичних та\~душевних страждань,\~ \~погіршення \~ здібностей\~ \~потерпілого \~ або\~позбавлення його\~можливості їх\~реалізації,\~ступеня вини\~особи,\~яка завдала\~моральної шкоди,\~ якщо\~вина є\~підставою для\~відшкодування,\~а також\~з урахуванням\~інших обставин,\~ які\~мають істотне\~значення.\~При \~ визначенні\~ \~розміру \~ відшкодування\~ \~враховуються \~ вимоги\~розумності і\~справедливості.\~ Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. \~ На\~день виникнення\~спірних правовідносин\~діяла стаття\~ 153\~КЗпП України,\~ за\~змістом якої\~ \~на всіх\~підприємствах,\~ в\~установах,\~організаціях створюються\~безпечні і\~нешкідливі умови\~праці. Забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган. Умови праці на робочому місці, безпека технологічних процесів, машин, механізмів, устаткування та інших засобів виробництва, стан засобів колективного та індивідуального захисту, що використовуються працівником, а також санітарно-побутові умови повинні відповідати вимогам нормативних актів про охорону праці. Згідно з висновком Великої Палати Верховного Суду від 23 січня 2019 року у справі № 210/2104/16-ц, застраховані громадяни, які потерпіли на виробництві від нещасного випадку або професійного захворювання, мали право на відшкодування моральної шкоди за рахунок Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві з моменту набрання чинності Законом України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності», тобто з 01 квітня 2001 року до 01 січня 2006 року, оскільки з цього часу суб`єктом, за рахунок коштів якого здійснюється відшкодування такої шкоди, є роботодавець. Станом на дату смерті [PERSON] внаслідок нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом, суб`єктом, відповідальним за відшкодування моральної шкоди, спричиненої смертю працівника, є роботодавець, отже позовні вимоги заявлені до належного відповідача. \~ \~ Матеріалами\~справи підтверджується,\~що [PERSON] \~ загинув\~внаслідок нещасного\~випадку,\~пов`язаного з\~виробництвом.\~ Допущене відповідачем порушення права [PERSON] на безпечні умови праці призвело до нещасного випадку та смерті останнього, тому наявні підстави для відшкодування роботодавцем моральної шкоди дружині загиблого працівника. Нещасний випадок з [PERSON] стався під час виконання ним трудових обов`язків, він був смертельно травмований внаслідок дії рухомих та обертаючих деталей обладнання, машин і механізмів, які є джерелом підвищеної небезпеки для працівників. Тому суд не бере до уваги посилання представника відповідача про наявність порушення вимог законодавства про охорону праці самим [PERSON] . У зв`язку зі смертю [PERSON] його дружина [PERSON] зазнала душевних страждань, оскільки втратила назавжди близьку людину чоловіка, який загинув у досить молодому віці (41 рік), раптово та несподівано, після чого життя позивачки безповоротно змінилося. Втративши чоловіка, позивачка залишилась без його моральної та матеріальної підтримки, позбавлена родинного оточення та турботи близької людини, її втрата є непоправною, усвідомлюючи це, позивачка відчуває душевний біль та розпач. З урахуванням міркувань розумності, виваженості та справедливості, суд вважає, що позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди підлягають частковому задоволенню у розмірі 400\~000 грн. \~ \~ Згідно\~підпункту «а»\~підпункту \~ 164.2.14\~ пункту\~164.2\~ статті\~164\~Податкового кодексу\~України,\~до загального\~місячного (річного)\~оподатковуваного доходу\~платника податку\~включається дохід\~у вигляді\~ відшкодування\~матеріальної або\~немайнової (моральної)\~шкоди,\~крім сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику податку внаслідок заподіяння йому матеріальної шкоди, а також шкоди життю та здоров`ю, а також відшкодувань моральної шкоди в розмірі, визначеному рішенням суду, але не вище чотирикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року, або в розмірі, визначеному законом. Визначена судом сума моральної шкоди перевищує чотирикратний розмір мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 01 січня 2025 року, тому ця сума підлягає стягненню з відрахуванням податків та інших обов`язкових платежів. Розподіл судових витрат Як передбачено частиною 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачка звільнена від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях, тому судовий збір на користь держави підлягає стягненню з відповідача у розмірі, діючому на день звернення позивачки до суду, за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою (один відсоток розміру задоволених позовних вимог, з урахуванням понижуючого коефіцієнту 0,8 за подання заяви в електронній формі 4000 х 0,8 = 3200 грн).

Outcome: partial