Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-10 00:00:00

У жовтні 2024 року [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] звернулися до Дарницького районного суду міста Києва з позовом до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», в якому просили: - стягнути з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» на користь [PERSON] матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири [ADDRESS] у розмірі 16 056,18 грн та моральну шкоду у розмірі 10 000,00 грн. - стягнути з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» на користь [PERSON] матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири [ADDRESS] у розмірі 16 056,18 грн та моральну шкоду розмірі 15 000,00 грн. - стягнути з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» на користь [PERSON] матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири [ADDRESS] у розмірі 16 056,18 грн. та моральну шкоду розмірі 15 000,00 грн - стягнути з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» (код ЄДРПОУ 39604270, 02175, м. Київ, Харківське шосе, 148-А) на користь [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) витрати на проведення будівельно-технічної експертизи у розмірі 6 000,00 грн (шість тисяч гривень 00 копійок). - стягнути з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» (код ЄДРПОУ 39604270, 02175, м. Київ, Харківське шосе, 148-А) на користь [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ); [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ); [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартир [ADDRESS] у розмірі 16 056,18 грн (шістнадцять тисяч п`ятдесят шість гривень 18 копійок). Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачі є співвласниками у рівних долях квартири за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 26,42 кв.м. 10 червня 2023 року внаслідок розгерметизації зливоприймального трубопроводу, що сталася у зв`язку з порушенням вимог монтажу та незадовільним технічним станом на технічному поверсі будинку [ADDRESS] , сталося залиття квартири [ADDRESS] , а також всіх квартир на [ADDRESS] , [ADDRESS] та [ADDRESS] поверхах цього житлового будинку і місць загального користування. За результатами проведення будівельно-технічної експертизи, встановлено, що причиною залиття квартири [ADDRESS] , відповідно до акту від 16 червня 2023 року про залиття квартири [ADDRESS] , являється розгерметизація системи трубопроводів внутрішнього організованого водовідведення, а також встановлено факт незадовільного технічного стану та порушення вимог проектування (або монтажу) складових та вузлів мережі внутрішнього організованого водовідведення над квартирою [ADDRESS] Згідно з висновком експерта розмір матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, що підлягає стягненню з відповідача становить 48 168,55 грн. Позивачі також зазначають, що внаслідок залиття квартири позивачам завдано моральної шкоди, яка виразилась у стресах, душевних стражданнях, переживаннях за своє майно. Затоплення квартири призвело до змін в житті позивачів, зокрема, пов`язаними з необхідністю проведення робіт по відновленню квартири, докладанням додаткових зусиль для нормалізації свого життя. Позивач перебуває з моменту залиття квартири у стані хвилювання, нервової та психічної напруги через думки про відновлення житлового приміщення. Позивач-3 має хворе серце, у кінці 2021 року переніс інфаркт та стентування коронарних судин серця, оскільки аварійна служба приїхали майже через годину після виклику, позивач-3 вимушений був разом з сусідами самотужки вчиняти дії, щоб потрапити на технічний поверх на припинити витік води зі зливостоку. Затоплення власної квартири значно вплинуло на його здоров`я. Крім цього позивач-2 та позивач-3 змушені були виїхати проживати в село за 120 км від м. Києва, оскільки в затопленій квартирі через кількість вологи та повну відсутність електропостачання проживати було неможливо. Також, позивачі у день затоплення квартири мали квитки на захід, на який не потрапили. Після залиття позивачі змушені були здавати в хімчистку килими та сушити меблі, що призвело до додаткових не передбачених витрат. З огляду на викладене позивачі вважають, що розмір моральної шкоди, завданої позивачам внаслідок залиття, який відповідатиме принципам розумності, справедливості та пропорційності, слід визначити у сумі 40 000,00 грн. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25 жовтня 2024 року позовну заяву було передано для розгляду судді Якусику О.В. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 19 листопада 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 753/21082/24 за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, розгляд справи призначено на 14 січня 2025 року. 30 грудня 2024 року відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити позивачу у задоволенні позову. Свої заперечення проти позову відповідач мотивував тим, що за результатами обстеження квартири [ADDRESS] комісією складено акт про залиття у зв`язку з погодними умовами від 16 червня 2023 року, в якому встановлено, що під час загального весняного огляду будинку, який проводився 05 квітня 2023 року пошкоджень покрівлі та зливоприймальної системи технічного поверху в будинку [ADDRESS] виявлено не було, скарг від споживачів зазначеного будинку на затікання з покрівлі до 10 червня 2023 року не надходило. Зазначив, що 10 червня 2023 року через територію м Києва та Київської області проходив активний атмосферний фронт, який зумовив грози та значні дощі. На території міста Києва був зливовий дощ (спостерігалась значна інтенсивність опадів в годину) із грозою та градом, що є стихійним лихом, тому під дією рясних опадів аномальної кількості зливоприймальна система багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] не впоралась із великим обсягом води. Так, за оперативними даними метеорологічних станцій м. Києва за 10 червня 2023 року добова кількість опадів становила 34 мм, що відповідає 46% від місячної норми за червень, при місячній нормі за червень 74 мм. Відповідно до висновків Українського гідрометеорологічного центру ДСНС України, викладених у довідці від 23 червня 2023 року № 01-18/674 погодні умови, які спостерігались 10 червня 2023 року могли завдати збитків господарським організаціям та населенню. Крім того, згідно з «Настанови з метеорологічного прогнозування», гроза, значні дощі, кількість опадів від 15-49 мм за 12 годин і менше вважається небезпечним метеорологічним явищем (І рівень небезпечності). Таким чином, на думку відповідача, залиття відбулось з причин природного стихійного характеру та не пов`язане із неналежним технічним обслуговуванням ЖЕД-202 житлового будинку за адресою: [ADDRESS] . Як зазначає відповідач, аварійною службою Керуючої компанії здійснено аварійні, невідкладні заходи щодо відновлення герметизації трубопроводу зливопримальної системи на технічному поверсі будинку з метою забезпечення подальшого її функціонування після аномальної зливи; працівниками ЖЕД -202 Керуючої компанії здійснено роботи в повному обсязі з ремонту зливоприймальної системи на технічному поверсі. За результатами обстеження технічного поверху складено акт позапланового огляду системи водовідведення дощової води на технічному поверсі в будинку [ADDRESS] , відповідно до якого виявлено пошкодження зливоприймальної мережі на технічному поверсі в будинку [ADDRESS] , у зв`язку із тиском великого об`єму дощової води на систему зливових водостоків внаслідок аномальної зливи з градом, що нещадавно відбулася, а саме - 10 червня 2023 року. Висновки комісії: при візуальному огляді пошкодження не пов`язане із неналежним технічним обслуговуванням зовнішніх та внутрішніх зливових водостоків. Працівниками ЖЕД-202 у 2024 році, по мірі наявності фінансової можливості у підприємства, здійснено необхідний ремонт ділянки трубопроводу зливоприймальної системи Відповідач вважає, що позивачі не довели бездіяльність відповідача, зокрема неналежне технічне обслуговування зливоприймальної мережі на технічному поверсі в будинку [ADDRESS] на Харківському шосе, а також що начебто цією бездіяльністю завдано шкоди майну позивача, що на думку відповідача виключає можливість задоволення позову про відшкодування шкоди. Натомість порушення справності зливоприймальної системи на технічному поверсі аномальними опадами, на які не розрахована робота системи, є форс-мажорними обставинами і не є виною Керуючої компанії внаслідок незадовільного обслуговування цих мереж житлового будинку. Щодо відшкодування моральної шкоди відповідач вважає, що позивачами не надано належних доказів завдання моральної шкоди та причинно-наслідкового зв`язку між нібито бездіяльності Керуючої компанії щодо обслуговування житлового будинку та моральними стражданнями Позивачів Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 14 січня 2025 року відкладено розгляд справи на 11 лютого 2025 року, задоволено клопотання позивача про виклик у якості свідків: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] 23 січня 2025 року позивачі подали відповідь на відзив, у якій зазначили, що відповідач не спростував висновків експертизи, не надав доказів того, що зливостічна система, яка виконана відповідачем з трубопроводів різних матеріалів, правильно з`єднана між собою, на місцях з`єднання встановлені спеціальні манжети та ущільнювачі, а змонтований зливоприймальний трубопровід був правильно зафіксований відповідно до норм та стандартів. Позивачі вказують, що згідно з [PERSON] з метеорологічного прогнозування, гроза, дощі, кількість опадів 15-49 мм за 12 год і менше вважається небезпечним метеорологічним явищем (1 рівень небезпечності), тобто - це явища погоди, які за кількісними показниками, тривалістю та територією розповсюдження створюють певні незручності для населення та функціонування господарського комплексу країни. Жодної загрози для населенню для життя людей, масштабних пошкоджень об`єктів, шкоди, дані явища не несуть. Надана відповідачем довідка УкрГМЦ, в якій зазначається про Небезпечні метеорологічні явища (1 рівень небезпечності), що відбулися 10 червня 2023 року не може вважатися доказом причини розгерметизації зливоприймального трубопроводу, а повинна критично оцінюватися судом з урахуванням встановлених обставин справи та у сукупності з іншими доказами, зокрема, висновком експерта - що є беззаперечним доказом вини Відповідача. Зміст даного листа УкрГМЦ носить загальний інформаційний характер та констатує абстрактний факт явища погоди, який створює певні незручності, але не несе жодної загрози, обставин без доведення причинно-наслідкового зв`язку у конкретному випадку. Наголошують, що вони навели беззаперечні та не спростовані відповідачем докази наявності вини відповідача, зокрема, висновок експерта, що підтверджує неналежне технічне обслуговування зливостічної мережі будинку, що і стало причиною залиття квартири [ADDRESS] , а сам відповідач не заперечує факт залиття квартири [ADDRESS] та що причиною такого залиття стала розгерметизація зливоприймального трубопроводу на технічному поверсі вказаного будинку. 31 січня 2025 року від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив, яких відповідач зазначив, що контроль за технічним станом здійснюється шляхом впровадження системи технічного огляду жилих будинків, яка включає проведення планових та позапланових оглядів. У період із останнього планового загального весняного огляду будинку, який проводився 05 квітня 2023 року до 10 червня 2023 року пошкоджень покрівлі та зливоприймальної системи технічного поверху в будинку [ADDRESS] не було виявлено. Я зазначає відповідач, він не спростовує факт розриву вищезазначеного трубопроводу, більше того, здійснив його ремонт після даного випадку. У даному судовому спорі відповідач наголошує що 10 червня 2023 року сталася подія (аномальна злива), яка призвела до ушкодження труби, яке звело нанівець заходи відповідача по належному технічному обслуговуванню зливоприймальної мережі на технічному поверсі в будинку [ADDRESS] . У судовому засіданні 14 лютого 2024 року відповідач заявив клопотання про виклик в судове засідання для допису у якості свідка [PERSON] , зазначив що вказаний свідок може підтвердити обставини викладені у запереченнях на позов та клопотання про долучення доказів. Представники відповідача у судовому засіданні просили поновити строк на подання доказів. Позивачі заперечували проти задоволення клопотання. Ухвалою суду від 14 лютого 2024 року відкладено розгляд справи на 06 березня 2025 року, повторно викликано як свідків у судове засідання [PERSON] , [PERSON] ; викликано як свідка [PERSON] . У судове засідання 06 березня 2025 року [PERSON] , [PERSON] не прибули, у поданих до суду заявах просили розглядати справу за їх відсутності. Суд, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, дійшов таких висновків. Судом встановлено, що [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] є співвласниками у рівних частках квартири за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 26,42 кв.м., що підтверджуєтеся копією свідоцтва про право власності на житло від 17 листопада 208 року. 10 червня 2023 року сталося залиття належної позивачам квартири [ADDRESS] . Факт залиття зафіксований актом про залиття у зв`язку з погодними умовами від 16 червня 2023 року, який затверджений начальником ЖЕД-202. Згідно з вказаним актом при додатковому комісійному обстеженні житлового будинку [ADDRESS] встановлено, що покрівля знаходиться в справному задовільному технічному стані; під час загального весняного огляду будинку, який проводився 05 квітня 2023 року, пошкоджень покрівлі та зливоприймальної системи технічного поверху виявлено не було, акт огляду складено 05 квітня 2023 року; ремонт покрівлі будинку проводився в 2018 та 2020 роках; скарг від споживачів зазначеного будинку на затікання з покрівлі та роботи зливоприймальної системи до 10 червня 2023 року не надходило. Також, як зазначено в акті, 10 червня 2023 року на території міста Києва почався зливовий дощ (спостерігалась значна інтенсивність опадів в годину) з грозою і градом, що фактично є стихійним лихом, тому під дією рясних опадів аномальної кількості зливоприймальна система будинку не справилася з великим об`ємом води, внаслідок чого сталося залиття приміщення квартири [ADDRESS] . Залиття відбулося з причин природного стихійного характеру та не пов`язане з технічним обслуговуванням житлового будинку житлово-експлуатаційною організацією. Працівниками ЖЕД-202 відновлено герметизацію трубопроводу зливоприймальної системи на технічному поверсі і зливоприймальної системи. Згідно з Висновком експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи від 18 липня 2023 року № 1607/07-2023, виконаним на замовлення [PERSON] судовим експертом Свістуновим І.С., причиною залиття квартири [ADDRESS] , відповідно до акту від 16 червня 2023 року про залиття квартири [ADDRESS] , являється розгерметизація системи трубопроводів внутрішнього організованого водовідведення. За результатами натурного обстеження визначено факт незадовільного технічного стану та порушення вимог проектування (або монтажу) складових та вузлів мережі внутрішнього організованого водовідведення над досліджуваною квартирою [ADDRESS] , оскільки: -наявні значні ознаки розвитку корозії на поверхні металевих складових трубопроводів організованого водовідведення; -простежено відсутність жорсткої фіксації трубопроводів, що зумовлює можливість горизонтальних та вертикальних їх переміщень; -зафіксовано відсутність резервного стояка із самостійними випусками в зовнішню водостічну мережу; -визначено неспроможність трубопроводів до сприйняття тривалого гідростатичного натиску від переповнення, засмічення тощо; -наявне порушення вимог щодо з 'єднання трубопроводів між собою, а саме зафіксовано застосування бітумних мастичних матеріалів замість регламентованих манжет, ущільнювачів та муфт; -фрагмент системи внутрішнього організованого водовідведення частково виконаний з полівінілхлоридних труб, в той час як передбачено використання металевих з антикорозійним покриттям. Розмір матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири [ADDRESS] згідно результатів проведення та аналізу наданих на дослідження матеріалів, в діючих цінах на дату проведення дослідження, відповідно до переліку пошкоджень, що: - відображені у наданому на дослідження акті про залиття у зв`язку погодними умовами від 16 червня 2023 року та підтверджені результатами візуально-інструментального обстеження становить 23 628,98 грн., в тому числі ПДВ (20%) 3 939,16 грн. - встановлені за результатами візуально-інструментального обстеження, але не відображені у наданому на дослідження акті про залиття у зв`язку з погодними умовами від 16 червня 2023 року, становить 48 168,55 грн., в тому числі ПДВ (20%) 8 028, 09 грн. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками визнаються: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Отже з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Відповідно до розпорядження Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації від 30 січня 2015 року № 33 «Про закріплення за комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Києва» за відповідачем на праві господарського відання закріплено об`єкти комунальної власності територіальної громади міста Києва, що перебувають у сфері управління Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, у тому числі багатоквартирний житловий будинок за адресою: [ADDRESS] . Оскільки, співвласниками багатоквартирного житлового будинку № 158-Б на Харківському шосе не обрали управителя, відповідно до пункту 3-1 розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про житлово-комунальні послуги», відповідач продовжує надавати послуги з утримання будинків і прибудинкових територій. Згідно з пунктом 1.5. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України від 17 травня 2005 року № 76, утримання житлового фонду передбачає виконання робіт, передбачених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства України від 10 серпня 2004 року № 150 «Про затвердження Примірного переліку послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень будинків, споруд». Пунктом 1.1.18. Примірного переліку визначено перелік робіт, які виконуються під час надання послуг з утримання щодо зовнішніх та внутрішніх зливових водостоків, а саме: підготовка системи зливових водостоків до сезонної експлуатації; закріплення водостічних труб, колін, воронок; прочищення зливових водостоків від сміття; усунення нещільностей водостічних труб. Отже, обов`язок щодо забезпечення належного і безпечного функціонування зливових водостоків будинку покладено на відповідача. Актом про залиття у зв`язку з погодними умовами від 16 червня 2023 року, який складений відповідачем, встановлено, що залиття відбулося з причин природного стихійного характеру та не пов`язане з технічним обслуговуванням житлового будинку житлово-експлуатаційною організацією. Натомість згідно з Висновком експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи від 18 липня 2023 року № 1607/07-2023, причиною залиття квартири [ADDRESS] , відповідно до акту від 16 червня 2023 року про залиття квартири [ADDRESS] , є розгерметизація системи трубопроводів внутрішнього організованого водовідведення. Вказану обставину відповідач не заперечує, про що зокрема зазначив у відповіді на відзив. Враховуючи викладене, за обставинами цієї справи саме на відповідача покладений обов`язок довести, що розрив трубопроводів водовідведення, який і був безпосередньою причиною залиття та який перебуває у причинному зв`язку з заподіянням шкоди, стався не з його вини. На думку суду, відповідач відсутності своєї вини у цьому не довів. Посилання відповідача на те, що до ушкодження трубопроводу призвела аномальна злива, на яку не була розрахована робота зливоприймальної системи, суд відхиляє, оскільки відповідач не надав відповідних технічних даних та розрахунків, які б це підтверджували. Надана відповідачем довідка УкрГМЦ щодо небезпечності метеорологічних явищ, кількості опадів, що відбулися 10 червня 2023 року, не є доказом причини розгерметизації зливоприймального трубопроводу, оскільки його основною функцією і є прийняття стічних вод. Також відповідач не спростував викладені у висновку експерта недоліки технічного стану та порушення вимог проектування (або монтажу) складових та вузлів мережі внутрішнього організованого водовідведення над квартирою № 108, зокрема відсутність жорсткої фіксації трубопроводів, що зумовлює можливість горизонтальних та вертикальних їх переміщень; відсутність резервного стояка із самостійними випусками в зовнішню водостічну мережу; порушення вимог щодо з`єднання трубопроводів між собою, а саме відсутність регламентованих манжет, ущільнювачів та муфт. Саме по собі проведення відповідачем відповідно до законодавства періодичних оглядів, на що він посилався, не спростовує наявність таких недоліків та не є належним виконанням ним обов`язків щодо підготовки системи зливових водостоків до сезонної експлуатації; закріплення водостічних труб, колін, воронок. Складений самим відповідачем Акт про залиття у зв`язку з погодними умовами від 16 червня 2023 року також не спростовує таких висновків. Як передбачено частинами першою, другою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Частинами третьою, п`ятою - сьомою статті 102 ЦПК України визначено, що висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. У висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (ім`я, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством. У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом - також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. Суд має право за заявою учасників справи або з власної ініціативи викликати експерта для надання усних пояснень щодо його висновку. Судовий експерт Свістунов І.С., який складав висновок, мав повноваження на проведення експертного дослідження, власним підписом підтвердив, що обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків, висновок містить вказівку, що він підготовлений для подання до суду. Таким чином, суд визнає належним, допустимим та достовірним доказом Висновок експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи від 18 липня 2023 року № 1607/07-2023. Таким чином, у цій справі позивач довів розмір завданої шкоди, який відповідач не оспорював, протиправність дій (бездіяльності) відповідача щодо неналежного обслуговування систем зливного водовідведення та причинний зв`язок між ними, що призвело до залиття квартири позивача, натомість відповідач відповідно до покладеного на нього обов`язку доказування не довів відсутності його вини у заподіянні шкоди. За таких обставин суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог про відшкодування матеріальної шкоди та стягнення з відповідача на користь позивачів у рівних частках 48 168,55 грн. у її відшкодування. При вирішенні вимог про відшкодування моральної шкоди суд керується нормами статті 23 ЦК України, яка закріплює загальні положення про відшкодування моральної шкоди, визначаючи, що моральна шкода, зокрема, полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку зі знищенням чи пошкодженням її майна, та статті 1167 цього Кодексу, відповідно до яких моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі, неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Позивачі просять стягнути моральну шкоду у розмірі 10 000,00 грн для позивача-1 та по 15 000 грн. для позивачів-2,3 як компенсацію душевних страждань, які вони зазнали у зв`язку з пошкодженням їх майна. Відповідно до статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року). Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому, суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Позивачі зазначають, що залиття квартирипризвело до змін в їх житті, зокрема, пов`язаних з необхідністю проведення робіт по відновленню квартири, докладанням додаткових зусиль для нормалізації свого життя, вони перебувають у стані хвилювання, нервової та психічної напруги через необхідність відновлення житлового приміщення, при цьому позивач-3 має хворе серце, вимушений був разом з сусідами самотужки вчиняти дії, для усунення наслідків залиття, позивачі-2, 3 змушені були виїхати проживати за місто Києва, оскільки в затопленій квартирі через кількість вологи та повну відсутність електропостачання проживати було неможливо. Також, позивачі у день затоплення квартири мали квитки на захід, на який не потрапили. Після залиття позивачі змушені були здавати в хімчистку килими та сушити меблі, що призвело до додаткових не передбачених витрат. Суд в цілому погоджується з доводами позивачів, що внаслідок залиття належної їм квартири вони зазнали певних душевних страждань та переживань у зв`язку з погіршенням стану майна та необхідністю вжиття заходів щодо його відновлення, які погіршили умови їх звичної життєдіяльності та викликали необхідність докладання зусиль для вирішення проблем, пов`язаних з усуненням наслідків залиття. Водночас з урахуванням обставин справи, характеру завданої шкоди і її наслідків, суд вважає, що розмір моральної шкоди, завданої позивачам внаслідок залиття, сукупно у сумі 40 000 грн. є завищеним, не відповідає загальним засадам цивільного законодавства і, враховуючи характер душевних страждань, ступінь вимушених змін у їх житті, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, дійшов висновку, що з відповідача на користь позивача-1 підлягає стягненню моральна шкода в сумі 2 000,00 грн., а на користь відповідачів-2,3 - у сумі 3 500,00 грн., що відповідатиме принципу розумності та пропорційності. Таким чином позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Позивачі завили вимоги про відшкодування витрат на оплату висновку експерта у розмірі 6000 грн. Як визначено статтею 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Згідно з частиною 3 статті 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. З урахування предмету доказування у цій справі суд вважає, що витрати на проведення експертного дослідження, які відповідно до умов договору №29/06-2023 від 29 червня 2023 року, акту здачі-приймання висновку експерта та платіжних квитанцій понесені позивачем-1 у розмірі 6000,00 грн, пов`язані з розглядом справи та були необхідними для підготовки для звернення з позовом до суду та розгляду справи. А отже такі витрати підлягають стягненню з відповідача згідно з правилами розподілу судових витрат на користь позивача-1, якою такі витрати фактично понесені. Відповідно до частин 1, 2 статті 141 ЦПК України судовий збір та витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а саме: на користь позивача-1: судовий збір у сумі 279,78 грн. (18056,18/26056,18х403,74); витрати на проведення експертного дослідження у сумі 4 157,82 грн. (18056,18/26056,18х6000); на користь позивачів-2,3: судовий збір у сумі 254,23 грн. (19556,18/31056,18х403,74)

Outcome: partial