Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-12 00:00:00

Позивач звернулася в суд із позовною заявою до АТ «ОПЗ» про стягнення заборгованості по заробітній платі, яка обґрунтована тим, що 01.10.2003 позивач була прийнята до АТ "Одеський припортовий завод" на посаду прибиральника спортивного залу в фізкультурно-спортивний клуб «Хімік» та працює в товаристві по теперішній час. Починаючи з липня по листопад 2023 року АТ "Одеський припортовий завод" не сплачувало заробітну плату [PERSON] , сума заборгованості склала 39393,05 грн. Відповідач частково сплатив [PERSON] суму заборгованості по заробітній платі в розмірі 4301,06 грн. Довідку про розрахунок заборгованості позивач отримала 07.05.2024, тобто до часткової сплати заборгованості по заробітній платі. Звернувшись повторно для отримання довідки про заборгованість з урахуванням сплачених коштів, [PERSON] отримала відмову, оскільки вищезазначена довідка видається тільки один раз. Позивач просить поновити строк для звернення до суду та стягнути з відповідача невиплачену заробітну плату. Ухвалою Южного міського суду Одеської області від 11.02.2025 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Позивач в судове засідання не з`явилася, згідно позову просить розгляд справи провести за її відсутності, проти заочного рішення не заперечує. Представник відповідача в судове засідання не з`явилася, із заявами та клопотаннями до суду не звертались. Якщо учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 01 жовтня 2020 року у справі №361/8331/18. Виходячи з вищевказаного, враховуючи строки розгляду справи, баланс інтересів сторін, освідомленість її учасників про розгляд справи, достатньої наявності у справі матеріалів для її розгляду, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності її учасників, які не з`явились до судового засідання. Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд дійшов наступного. Згідно довідки № 2260/1070 від 19.12.2024 [PERSON] 01.10.2003 була прийнята на роботу в АТ "ОПЗ" та працює там по теперішній час (а.с. 8). Відповідно до довідки АТ «ОПЗ» № 874, наданої у відповідь на звернення позивача від 02.05.2024, заборгованість по заробітній платі за липень-листопад 2023 складає 43694,11 грн (а.с. 7). 17.05.2024 позивачу погашено заборгованість в сумі 4301,06 грн, таким чином заборгованість по заробітній платі АТ "Одеський припортовий завод" перед [PERSON] складає 39393,05 грн (а.с.9). Статтею 43 Конституції України закріплено право на працю і заробітну плату, а саме визначено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижче від визначеної законом. Стаття 55 Конституції України наголошує, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Частиною 1ст. 47 КЗпП України передбачено, що власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в\~ст. 116 цього Кодексу. Відповідно до ст. 115 КЗпП України заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата. Відповідно до ст. 233 КЗпП України працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених\~частиною другою\~цієї статті. У постанові від 15 листопада 2021 року у справі № 212/9516/19 Верховний Суд зазначив, що установлені\~статтею 233 КЗпП\~строки звернення до суду застосовуються незалежно від заяви сторін.\~ Звертаючись до суду з позовом 10.02.2025 позивачка просить поновити строк звернення до суду. Враховуючи те, що відповідачем не спростовано наведені доводи позивачки щодо обставин поважності пропуску строку звернення до суду, суд доходить висновку про можливість задоволення клопотання про поновлення строку звернення до суду. У матеріалах справи відсутні докази виплати позивачу належних сум до дня розгляду справи, відповідачем не надано суду належних і достатніх доказів, що невиплата всіх належних сум позивачу сталася внаслідок настання обставин непереборної сили (форс-мажору). Враховуючи вищевикладене\~та принцип\~диспозитивності цивільного\~судочинства,\~позовна заява[PERSON] до АТ «Одеський припортовий завод» про стягнення заборгованості по заробітній платі за липень 2023 року\~ по листопад 2023 року в сумі 39393,05 грн є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивач звільнений від сплати судового збору за вимогу про стягнення заробітної плати, а тому відповідно до вимог ст.141 ЦПК з відповідача в дохід держави слід стягнути судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

Outcome: approved