Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-05 00:00:00

28.01.2025 року до суду надійшла вищевказана позовна заява керівника Летичівської окружної прокуратури Сухореброго С.А. від 23.01.2025 року, в якій представник позивача просить: стягнути з [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , на користь держави в особі Управління державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області (Хмельницький рибоохоронний патруль) - 98974 (дев`яносто вісім тисяч дев`ятсот сімдесят чотири) гривні шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконним виловом риби, які зарахувати на рахунок Меджибізької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області, код ЄДРПОУ 04404556: одержувач коштів - ГУК у Хмел.обл/Меджибізьк.стг/24062100, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37971775, банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), рахунок отримувача - UA498999980333139331000022665, код класифікації доходів бюджету 24062100 - грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності; стягнути з [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , на користь Хмельницької обласної прокуратури (Хмельницька обласна прокуратура, код ЄДРПОУ 02911102, Держказначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, р/р UА188201720343120002000002814) - 3028 грн. судового збору. В обґрунтування своїх позовних вимог представник позивача посилається на те, що Летичівською окружною прокуратурою при вивченні стану дотримання законодавства про охорону навколишнього природного середовища на території Меджибізької селищної територіальної громади Хмельницького району Хмельницької області встановлено, що 26.06.2024 року близько 03 год. 30 хв. на річці Південний Буг, в с.Требухівці, Меджибізької селищної територіальної громади Хмельницького (Летичівського) району Хмельницької області, [PERSON] здійснював незаконний вилов водних біоресурсів (риби) із дерев`яного човна за допомогою заборонених знарядь лову «сітками» в кількості 5 (п`ять) штук, при цьому виловив рибу виду «сазан (короп)» в кількості 25 (двадцять п`ять) штук та рибу виду «карась сріблястий» в кількості 4 (чотири) штуки, загальною вагою 11,62 кг. Своїми діями [PERSON] порушив вимоги ч.1 ст.27, п.3, 4 ч.2 ст.63 Закону України «Про тваринний світ», п.п.1 п.1 розділу IV Правил любительського рибальства, та своїми діями вчинив адміністративне правопорушення за ч.4 ст.85 КУпАП - порушення правил використання об`єктів тваринного світу. При цьому, [PERSON] завдав шкоди навколишньому природному середовищу, а саме рибному господарству у сумі 98974 грн., що підтверджується розрахунком розміру шкоди, завданої рибного господарству України, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №000102 від 26.06.2024 року. Постановою Летичівського районного суду Хмельницької області від 22.07.2024 року у справі №678/1044/24 [PERSON] за результатами розгляду протоколу про адміністративне правопорушення від 26.06.2024 року серії ХМ №000102 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП та накладено на нього стягнення у виді штрафу у розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає суму 340 грн., з конфіскацією в доход держави знарядь і засобів вчинення правопорушення та незаконно добутих водних живих ресурсів. Вказана постанова набрала законної сили 02.08.2024 року. В той же час, питання про стягнення з порушника [PERSON] вищевказаних збитків на даний час не вирішено. Також встановлено, що [PERSON] здійснював вилом риби забороненим знаряддям лову - «сітками» в кількості 5 (п`яти) штук. Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №1042 від 29.09.2023 року «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів» проведено розрахунок розміру шкоди, завданої рибному господарству, незаконним виловом риби [PERSON] відповідно до якого загальна сума заподіяної шкоди складає 98974 грн. На даний час шкода, завдана навколишньому природному середовищу [PERSON] в сумі 98974 грн. в добровільному порядку не відшкодована, що підтверджується листами Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області від 11.09.2024 року №1-16-9/917-24, від 18.10.2024 року №9-9-9/1087-24 та листами Меджибізької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області від 07.10.2024 року №02-20/1509, від 09.12.2024 року №02-20/1836, від 20.01.2025 року № 02-20/93, тому вона підлягає стягненню в примусовому порядку з [PERSON] . Летичівською окружною прокуратурою листами від 09.09.2024 року №53-3628вих-24, від 19.09.2024 року №53-3779вих-24, від 15.10.2024 року №53-4212вих-24, від 18.10.2024 року №53-4288вих-24, від 27.12.2024 року №53-5355вих-24 було проінформовано Меджибізьку селищну раду Хмельницького району Хмельницької області та Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області про наявні порушення та витребувано інформацію щодо самостійного вжиття вказаними органами заходів, у тому числі судового захисту щодо стягнення на користь держави шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову риби [PERSON] у сумі 98974 грн. Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області та Меджибізьку селищну раду Хмельницького району Хмельницької області листами від 11.09.2024 року №1-16-9/917-24, від 07.10.2024 року №02-20/1509, від 18.10.2024 року №9-9-9/1087-24, від 09.12.2024 року №02-20/1836, від 02.01.2025 року №1-9-9/4-25, від 20.01.2025 року №02-20/93 повідомили окружну прокуратуру про те, що заходи судового захисту інтересів держави для стягнення із [PERSON] шкоди, завданої незаконним виловом риби у сумі 98974 грн. не вживаються та вживатись не будуть, у тому числі у зв`язку із відсутністю коштів для сплати судового збору. Враховуючи всі обґрунтування та правові підстави на які представник позивача посилається у поданій позовній заяві, просить суд позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. 28.01.2025 року ухвалою Летичівського районного суду Хмельницької області справу прийнято до розгляду, відкрито провадження у ній за правилами загального позовного провадження з призначенням по справі підготовчого судового засідання, з викликом учасників справи. 26.02.2025 року ухвалою Летичівського районного суду Хмельницької області було закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду. У судовому засіданні представник позивача - прокурор Летичівської окружної прокуратури Ходоровська М.О., позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд їх задовольнити. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, 26.02.2025 року до суду від нього надійшла письмова заява від 26.02.2025 року в якій останній просить проводити розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнає повністю. Представник Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області, у судове засідання не з`явився, 05.03.2025 року, від представника [PERSON] до суду надійшла письмова заява №1-16-9/248-25 від 03.03.2025 року в якій остання не заперечує щодо здійснення представництва в суді законних інтересів держави в особі Управління шляхом пред`явлення до суду позову до [PERSON] та підтримує позовні вимоги Летичівської окружної прокуратури про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів у сумі 98974 грн., та просить суд проводити розгляд справи без участі їх представника. Представник Меджибізької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області, будучи повідомленим належним чином у судове засідання не з`явився, у матеріалах справи міститься письмова заява селищного голови Ткача О.О. №02-20/93 від 20.01.2025 року про те, що Меджибізька селищна рада Хмельницького району Хмельницької області не заперечує щодо наміру здійснювати представництво інтересів держави в суді Летичівською окружною прокуратурою, шляхом пред`явлення позову до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову риби у сумі 98974 грн. Суд, заслухавши думку та пояснення представника позивача, повно та всебічно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши та дослідивши письмові докази у справі, які мають значення для її розгляду, приходить до висновку що позов підлягає задоволенню з наспаних підстав. Ст.6 Конституції України встановлено, що забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком держави. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Відповідно до ст.13 Конституції України, ст. 324 ЦК України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Ст.66 Конституції України встановлено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до ст.13 ЦК України, при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Згідно з п.«б» ч.1 ст.40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обовєязкових екологічних вимог здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища. Ч.1 ст.37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», встановлено, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Порядок здійснення державного контролю за охороною, використанням і відтворенням тваринного світу визначається Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», Законом України «Про тваринний світ», Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», Законом України «Про мисливське господарство та полювання», іншими законодавчими актами. Ст.27 Закону України «Про тваринний світ» та статтею 26 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» встановлено, що у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. Відповідно до ст.52-1 Закону України «Про тваринний світ» для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом. Згідно р.IV Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України №700 від 19.09.2022 року , забороняється добування (вилов) такими знаряддями: 1) сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями добування (вилову), за винятком раколовок конструкції «хапка», підсак та ручних драг, встановлених цими Правилами розмірів. Відповідно до ст.63 Закону України «Про тваринний світ», порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в порушенні правил використання об`єктів тваринного світу. Ч.ч.1, 4, 5 ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі (ч.1 ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»). Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду закріплені у статті 1166 ЦК України. Згідно з ч.ч.1, 2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Судом встановлено, що 26.06.2024 року близько 03 год. 30 хв. на річці Південний Буг, в с.Требухівці, Меджибізької селищної територіальної громади Хмельницького (Летичівського) району Хмельницької області, [PERSON] здійснював незаконний вилов водних біоресурсів (риби) із дерев`яного човна за допомогою заборонених знарядь лову «сітками» в кількості 5 (п`ять) штук, при цьому виловив рибу виду «сазан (короп)» в кількості 25 (двадцять п`ять) штук та рибу виду «карась сріблястий» в кількості 4 (чотири) штуки, загальною вагою 11,62 кг. Своїми діями [PERSON] порушив вимоги ч.1 ст.27, п.3, 4 ч.2 ст.63 Закону України «Про тваринний світ», п.п.1 п.1 розділу IV Правил любительського рибальства, та своїми діями вчинив адміністративне правопорушення за ч.4 ст.85 КУпАП - порушення правил використання об`єктів тваринного світу. Відповідно до постанови Летичівського районного суду Хмельницької області від 22.07.2024 року (справа №678/1044/24) [PERSON] було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП та накладено на нього стягнення у виді штрафу у розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає суму 340 грн. Вказана постанова суду від 22.07.2024 року набрала законної сили 02.08.2024 року. Відповідно до ч.6 ст.82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. З наведеного вбачається, що преюдиційне значення у разі набрання законної сили постанови суду у справі про адміністративне правопорушення мають лише дві обставини, встановлені в такій постанові, а саме чи мало місце правопорушення та чи вчинено воно особою, яка притягується до адміністративної відповідальності. Згідно розрахунку 26.06.2024 року проведеного Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області (на даний час - Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області) встановлено, що [PERSON] завдав шкоди навколишньому природному середовищу, а саме рибному господарству у сумі 98974 грн. Згідно постанови Кабінету Міністрів України №1042 від 29.09.2023 року «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів» проведено розрахунок розміру шкоди, завданої рибному господарству, незаконним виловом риби [PERSON] відповідно до якого загальна сума заподіяної шкоди складає 98974 грн. На даний час шкода, завдана навколишньому природному середовищу [PERSON] в сумі 98974 грн. в добровільному порядку не відшкодована, що підтверджується листами Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області від 11.09.2024 року №1-16-9/917-24, від 18.10.2024 року №9-9-9/1087-24 та листами Меджибізької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області від 07.10.2024 року №02-20/1509, від 09.12.2024 року №02-20/1836, від 20.01.2025 року № 02-20/93, а тому вона підлягає стягненню в примусовому порядку з [PERSON] . Внаслідок порушення відповідачем [PERSON] правил рибальства, а саме здійснення вилову риби забороненим знаряддям лову, останнім заподіяно майнову шкоду рибному господарству у розмірі 98974 грн., яка підлягає стягненню відповідно ст.1166 ЦК України на користь позивача, а тому позов прокурора підлягає задоволенню. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. В зв`язку з тим, що позовні вимоги задовольняються в повному обсязі, тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню вся сума сплаченого судового збору у розмірі 3028 грн. На підставі вище викладеного та

Outcome: approved