Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-09 00:00:00

Представник позивача звернувся в суд із позовною заявою до АТ «ОПЗ» про стягнення заборгованості по заробітній платі, яка обґрунтована тим, що 17.04.2019 позивач був прийнятий до АТ "Одеський припортовий завод" на посаду електромонтера з ремонту і налагодження електроустаткування систем захисту і автоматики, вимірювань і випробувань в технологічних цехах 4 розряду. 06.12.2023 позивач був звільнений за згодою сторінп.1 ст. 36 КЗпП,оскільки відповідач не сплачував заробітну плату тривалий час.В день звільнення 06.12.2024 позивачеві була видана трудова книжка та повідомлено про відсутність розрахунку, оскільки відсутнє кошти в товариства. Відповідач не виконав вимоги ст. 116 КЗпП України, у день звільнення не видав позивачу письмове повідомлення про нараховані та виплачені йому суми при звільненні та не провів з позивачем розрахунок у строки, визначені статтею 116 цього Кодексу. В той же час, в порушення статті 116 КЗпП України, в день звільнення позивача, відповідачем не було проведено повного розрахунку та виплати заробітної плати, за розрахунком позивача у розмірі 30000,00 (тридцять) тисяч гривень. Ухвалою Южного міського суду Одеської області від 21.01.2025 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 06.03.2025 представником відповідача надано довідку про розмір заборгованості відносно [PERSON] . Сторона позивача в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, на позовних вимогах наполягає. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав заяву про відкладення розгляду справи. Якщо учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 01 жовтня 2020 року у справі №361/8331/18. Виходячи з вищевказаного, враховуючи строки розгляду справи, баланс інтересів сторін, освідомленість її учасників про розгляд справи, достатньої наявності у справі матеріалів для її розгляду, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності її учасників, які не з`явились до судового засідання. Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд дійшов наступного. З 17.04.2019 [PERSON] був прийнятий на роботу до АТ "ОПЗ"- наказ № 207-к від 15.04.2019 на посаду електромонтера з ремонту і налагодження електроустаткування систем захисту і автоматики, вимірювань і випробувань в технологічних цехах 4 розряду, що підтверджується трудовою книжкою (а.с.12-13). Згідно витягу з наказу № 598-к від 06.12.2023 позивач був звільнений з роботи за згодою сторін (а.с. 19). Відповідно до довідки АТ «ОПЗ» № 475 від 21.02.2025, заборгованість по заробітній платі за вересень - листопад 2023 складає 26079,24 грн. Статтею 43 Конституції України закріплено право на працю і заробітну плату, а саме визначено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижче від визначеної законом. Стаття 55 Конституції України наголошує, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Частиною 1ст. 47 КЗпП України передбачено, що власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в ст. 116 цього Кодексу. Відповідно до ст. 116 КЗпП України, при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум. В разі спору про розмір сум, належних працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган в усякому випадку повинен в зазначений у цій статті строк виплатити не оспорювану ним суму. Відповідно до ч.2 ст. 233 КЗпП України із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116). У матеріалах справи відсутні докази виплати позивачу належних сум до дня розгляду справи, відповідачем не надано суду належних і достатніх доказів, що невиплата всіх належних сум позивачу сталася внаслідок настання обставин непереборної сили (форс-мажору). Враховуючи вищевикладене та принцип диспозитивності цивільного судочинства, позовна заява[PERSON] до АТ «Одеський припортовий завод» про стягнення заборгованості по заробітній платі є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню в частині стягнення заборгованості по заробітній платі в сумі 26079,24 грн. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивач звільнений від сплати судового збору за вимогу про стягнення заробітної плати, а тому відповідно до вимог ст.141 ЦПК з відповідача в дохід держави слід стягнути судовий збір у розмірі 1211,20 грн. У відповідності до ч.5 ст.268 ЦПК України, датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Outcome: partial