Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-11 00:00:00

У листопаді 2024 року позивач [PERSON] звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва із позовом до Відділу (органу) приватизації державного житлового фонду Управління житлово-комунального господарства Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації, в якому просив: 1) визнати незаконними дії відділу (органу) приватизації державного житлового фонду Управління житлово-комунального господарства Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації щодо відмови позивачу у приватизації квартири [ADDRESS] ; 2) зобов`язати відділ (орган) приватизації державного житлового фонду Управління житлово-комунального господарства Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації провести приватизацію квартири [ADDRESS] на ім`я [PERSON] та [PERSON] .. Позов обґрунтовує тим, що відповідно до витягу з розпорядження Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації від 14.08.2013 року №487, є наймачем трикімнатної квартири, жилою площею 41,00 кв.м, за адресою: [ADDRESS] . Зазначає, що згідно зазначеного Розпорядження позивач зареєстрований за вказаною адресою з 1986 року родиною з чотирьох осіб (позивач, його батько, мати та брат). Вказує, що [INFO] батько позивача [PERSON] помер. Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 22.07.2024 року у справі №761/5381/24 [PERSON] , який є братом позивача, визнано таким, що втратив право користування жилим приміщенням за адресою: [ADDRESS] . Згідно відомостей, наданих Шевченківською районною в м. Києві державною адміністрацією, за адресою: . Київ, [ADDRESS] зареєстровані [PERSON] , [PERSON] .. Зазначає, що він разом з матір`ю [PERSON] , більше 20 років проживають у вказані квартирі, здійснює її утримання, а також утримання прибудинкової території, проведення ремонту квартири, оплати комунальних послуг та інших необхідних платежів щодо цієї квартири. Вказує, що іншого житла позивач не має. 03.10.2024 року позивач звернувся до центру надання адміністративних послуг з заявою про надання адміністративної послуги «Оформлення та видача свідоцтва про право власності на житло», а саме: на квартиру [ADDRESS] . Листом від 15.10.2024 №529 відділом (органом) приватизації державного житлового фонду Управління житлово-комунального господарства Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації за результатами розгляду заяви [PERSON] відмовлено у проведенні приватизації житла. Вважає, що вказаною відмовою органом приватизації порушено його право на житло, зокрема, право на приватизацію житла, в якому позивач на законних підставах проживає більше 20 років. У зв`язку з чим вимушений звернутися до суду за захистом свого порушеного права. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.11.2024 вищевказана справа надійшла в провадження судді Сіромашенко Н.В. Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 14.11.2024 цивільну справу за зазначеним вище позовом було прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та розгляд справи визначено здійснювати за правилами загального позовного провадження. 30.01.2024 через підсистему «Електронний суд» представником відповідача було подано відзив на позовну заяву, в якій сторона відповідача просила відмовити в задоволенні позову, посилаючись на те, що 03.10.2024 позивач звернувся до Управління (Центру) надання адміністративних послуг Шевченківського району м. Києва з заявою про надання адміністративної послуги «Оформлення та видача свідоцтва про право власності на житло» для оформлення приватизації квартири [ADDRESS] . В поданих позивачем документів до органів приватизації був відсутній ордер на вказану квартиру. У зв`язку з чим, позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на житло від 15.10.2024 №529. Протокольною ухвалою суду від 17.02.2025 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду по суті. В судовому засідані позивач та його представник просили позов задовольнити з підстав, зазначених в позові, та ухвалити відповідне рішення, надали пояснення, аналогічні викладеним в позові. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, в відзиві на позов просив розгляд справи проводити за відсутністю представника. Третя особа в судовому засідання підтримала позов, просила його задовольнити та ухвалити відповідне рішення. Вислухавши пояснення позивача, представника позивача та третьої особи, дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з витягу до Розпорядження Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації від 14.08.2013 року №487 було змінено договір найму [PERSON] на трикімнатну квартиру [ADDRESS] з померлої баби [PERSON] , за згодою всіх дорослих членів сім`ї. [PERSON] за вказаною адресою зареєстрований з 1986 року родиною з чотирьох осіб (він, батько, мати та брат батька). [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 10 березня 2017 року, виданим Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис №4136. Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 22.07.2024 визнано [PERSON] таким, що втратив праов користування жилим приміщенням за адресою: [ADDRESS] (Справа № 761/5381/24). Згідно інформації Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації від 09.09.2024 №109-109/К-924 за адресою: [ADDRESS] , зареєстровані: [PERSON] - з 29.10.1985 та [PERSON] - з 19.01.1986. 03.10.2024 [PERSON] звернувся до Управління (Центру) надання адміністративних послуг Шевченківського району м. Києва з заявою про надання адміністративної послуги «Оформлення та видача свідоцтва про право власності на житло» для оформлення приватизації квартири [ADDRESS] . Листом відділу (органу) приватизації державного житлового фонду Управління житлово-комунального господарства Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації № 529 від 15.10.2025 [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на житло. Звертаючись до суду з даним позовом, позивач зазначив відповідачем Відділ (орган) приватизації державного житлового фонду Управління житлово-комунального господарства Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації. Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (ст. 48 ЦПК України). Сторонами справи не завжди є сторони спору (наприклад, коли позивач або відповідач неналежний) (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.10.2021 р. у справі № 233/2021/19). Великою Палатою Верховного Суду у пункті 138 постанови від 14.11.2018 р. у справі № 183/1617/16, вказано, що поняття «сторона у спорі» може не бути тотожним за змістом поняттю «сторона у цивільному процесі»: сторонами в цивільному процесі є такі її учасники, як позивач і відповідач, тоді як сторонами у спорі є належний позивач і той належний відповідач, до якого звернута відповідна матеріально-правова вимога позивача. Неналежними сторонами є особи, які не є суб`єктами права вимоги чи несення обов`язку (постанова об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 12.04.2021 р. у справі № 564/2227/17). Слід зауважити, що належним відповідачем є особа, яка є суб`єктом матеріального правовідношення, тобто особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги, захистивши порушене право чи інтерес позивача (постанова Верховного Суду від 30.01.2024 р. у справі № 924/564/22). Неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві (постанова Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 27.01.2022 р. у справі № 395/853/19). У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 р. у справі № 523/9076/16-ц зроблено висновок, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Водночас встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження. Лише за наявності належного складу відповідачів у справі суд у змозі вирішувати питання про обґрунтованість позовних вимог та вирішити питання про їх задоволення, без залучення таких належних відповідачів позовні вимоги вирішені бути не можуть (постанова Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 15.05.2023 р. у справі № 352/371/21). Велика Палата Верховного Суду у постанові від 01.04.2020 р. у справі № 520/13067/17 зробила висновок, що встановивши, що позов заявлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача. Судом встановлено, що Відділ (орган) приватизації державного житлового фонду Управління житлово-комунального господарства Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації є структурним підрозділом Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, утворюється головою Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, входить до складу Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, забезпечує виконання покладених на Управління завдань. Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 51 ЦПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. За змістом ст. 51 ЦПК України належними є сторони, які є суб`єктами спірних правовідносин. Належним є відповідач, який дійсно є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права. Відтак, неналежним відповідачем є особа, яка не має відповідати за пред`явленим позовом. З аналізу наведеної статті слідує, що законодавець поклав на позивача обов`язок визначати відповідача у справі і суд повинен розглянути позов щодо тих відповідачів, яких визначив позивач. Водночас, якщо позивач помилився і подав позов до тих, хто відповідати за позовом не повинен, або притягнув не всіх, він не позбавлений права звернутись до суду з клопотанням про заміну неналежного відповідача чи залучення до участі у справі співвідповідачів і суд таке клопотання задовольняє. Тобто, ініціатива щодо заміни неналежного відповідача повинна виходити від позивача, який повинен подати клопотання. У цьому клопотанні позивач обґрунтовує необхідність такої заміни, а саме, чому первісний відповідач є неналежним і хто є відповідачем належним. Подання позивачем такого клопотання свідчить, що він не лише згідний, але й просить про заміну неналежного відповідача належним. З врахуванням принципу диспозитивності суд не має права проводити заміну неналежного відповідача належним з власної ініціативи, при цьому сторона позивача клопотання про заміну неналежного відповідача не заявляла. За таких обставин, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності та враховуючи те, що Відділ (орган) приватизації державного житлового фонду Управління житлово-комунального господарства Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації є структурним підрозділом Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації, а отже не може бути відповідачем у справі, суд приходить до висновку, що позов заявлений до неналежного відповідача, а тому вважає за необхідне відмовити в його задоволенні.

Outcome: dismissed