Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-04 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася в суд із позовом до Яблунівської селищної ради Косівського району Івано-Франківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи тим, що [INFO] померла її мати [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, на належне їй майно, яка складається із: - житлового будинку, за адресою: [ADDRESS] ; земельної ділянки, цільове призначення якої - для обслуговування житлового будинку, площею 0,25 га в с. Стопчатів; земельної ділянки, цільове призначення якої - для ведення особистого підсобного господарства, площею 0,15 га в с. Стопчатів. За життя мати позивачки в справі [PERSON] склала заповіт, яким заповіла належний їй житловий будинок з господарськими будівлями та земельну ділянку, цільове призначення якої - для обслуговування житлового будинку, площею 0,25 га - [PERSON] - племіннику; земельну ділянку для ведення особистого підсобного господарства, площею 0,15 га, - [PERSON] . Племінник позивачки в справі, [PERSON] загинув [INFO] , після смерті якого у селищній раді їй повідомили про те, що він не успадкував майно за заповітом. Тому вона має право на спадкування за законом майна покійної матері. Оскільки вона є єдиним спадкоємцем [PERSON] - звернулася до приватного нотаріуса Косівського районного нотаріального округу Григорчук З.Р. для оформлення спадщини. Згідно роз`яснення нотаріуса від 07 листопада 2024 року № 01-16/344, їй було надано інформацію, що для видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої матері [PERSON] „ у зв`язку з тим що вона не надала документів, які б свідчили про прийняття нею спадщини в установленому законом порядку, рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Отже, причиною пропуску строку для прийняття спадщини є те, що вона помилково вважала, що майно вже успадковане за заповітом, внаслідок чого не звернулася вчасно до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Таким чином, виникла необхідність звернутися до суду із даним позовом, оскільки нею було пропущено строк звернення для прийняття спадщини, із поважних причин, оскільки, наявність заповіту на користь іншої особи є вагомою підставою для поновлення строку звернення для прийняття спадщини. Просить визначити додатковий строк для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] померлої [INFO] , терміном у три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. Позивачка в судове засідання не з`явилася, подала суду заяву із клопотанням про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задоволити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, заперечень проти задоволення позовних вимог немає. Суд, вивчивши матеріали справи вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав: Як встановлено в судовому засіданні [INFO] померла мати позивачки, [PERSON] [INFO] , підтвердженням чого є долучене до матеріалів справи свідоцтво про смерть а.с.12. Факт родинних відносин позивачки в справі, [PERSON] [INFO] та [PERSON] , яка померла [INFO] підтверджено долученим до матеріалів справи письмовими доказами, які ніким не оспорюється та не підлягають доказуванню. За життя мати позивачки в справі [PERSON] склала заповіт 10.04.1995 року (а.с.10) яким заповіла належний їй житловий будинок з господарськими будівлями та земельну ділянку, цільове призначення якої - для обслуговування житлового будинку, площею 0,25 га - [PERSON] - племіннику; земельну ділянку для ведення особистого підсобного господарства, площею 0,15 га, - [PERSON] . Спадкоємець за заповітом, [PERSON] [PERSON] [INFO] доводиться племінником позивачки в справі, тобто сином її рідної сестри- [PERSON] [INFO] . Сестра позивачки [PERSON] [INFO] померла [INFO] підтвердженням чого є свідоцтво про смерть а.с.13. Племінник позивачки, спадкоємець за заповітом [PERSON] [PERSON] [INFO] загинув [INFO] , підтвердженням чого є копія свідоцтва про смерть а.с.15. Після смерті племінника позивачці в Яблунівській селищній раді їй повідомили про те, що він не успадкував майно за заповітом після смерті своєї бабкуся а її матері [PERSON] у зв`язку із чим вона звернулася із відповідною заявою до приватного нотаріуса про прийняття спадщини після смерті своєї матері. Згідно роз`яснення нотаріуса від 07 листопада 2024 року № 01-16/344, [PERSON] надано інформацію, що для видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої матері [PERSON] відмовлено у зв`язку з тим що вона не надала документів, які б свідчили про прийняття нею спадщини в установленому законом порядку, рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Отже, причиною пропуску строку для прийняття спадщини є те, що позивачка помилково вважала, що майно вже успадковане за заповітом, внаслідок чого не звернулася вчасно до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Таким чином, виникла необхідність звернутися до суду із даним позовом, оскільки нею було пропущено строк звернення для прийняття спадщини, із поважних причин, оскільки, наявність заповіту на користь іншої особи є вагомою підставою для поновлення строку звернення для прийняття спадщини. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина перша та друга статті 1220 ЦК України). Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до положень частини першої, третьої та п`ятої статті 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Фактичний вступ в управління або володіння будь-якою частиною спадкового майна розглядається як прийняття всієї спадкової маси. Таким чином, в наслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини. Прийняття спадщини - це не обов`язок спадкоємців, а їх право. Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). Наслідки пропуску строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України). Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами\~пропуску\~строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. Таким чином, перевіривши доводи позовної заяви, суд доходить висновку, про поважність причин пропуску [PERSON] строку для подання заяви про прийняття спадщини. А відтак позов підлягає до задоволення, з визначенням додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. На підставі\~викладеного ст.ст.\~15,\~1216-1218,\~1220,\~1268-1270,\~1272\~ЦК України,\~ та

Outcome: approved