Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-16 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. Акціонерне товариство «АКЦЕНТ-БАНК» (далі - позивач) через свого представника Шкапенко О.В. звернувся до суду із позовною заявою та просить стягнути з [PERSON] (далі - відповідач) заборгованість за кредитним договором б/н від 18.02.2022 року в сумі 22632,02 грн та понесені судові витрати в сумі 3028,00 грн. Свої вимоги мотивує тим, що 18.02.2022 [PERSON] приєднався до Умов та правил надання банківських послуг в А-Банку з метою отримання банківських послуг та відкриття банківського рахунку. На підставі Анкети-заяви про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг ним ініційовано встановлення кредитного ліміту на його банківський рахунок та отримання платіжної картки як засобу доступу до зазначеного рахунку. [PERSON] надано кредит у вигляді встановлення кредитного ліміту на рахунок зі сплатою процентів за користування кредитом в розмірі 40,8 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом та видано платіжну картку. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана ним Анкета-заява про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг у А-Банку разом з Умовами та правилами надання банківських послуг, які викладені на банківському сайті, складає між ним та банком кредитний договір, що підтверджує він своїм підписом у заяві. Всі основні умови кредитування доведені клієнту, про що свідчить його підпис у Паспорті споживчого кредиту за програмою «Кредитна картка». Позивач свої зобов`язання за договором та угодою виконав в повному обсязі, а саме, надав відповідачу кредит (встановив кредитний ліміт) у розмірі відповідно до умов договору однак відповідач всупереч чинному законодавству та умовам договору, належним чином покладені на нього обов`язки перед банком не виконав, порушив умови кредитного договору і має заборгованість за кредитом, яка станом на 13.09.2024 становить 22632,02 грн, що складається із заборгованості за кредитом 11999,52 грн, заборгованості по відсоткам 10632,50 грн, штрафу - 0,00 грн. Представник позивача у судове засідання не з`явився, однак у позовній заяві зазначив про можливість проводити розгляд справи за його відсутності, позов підтримує в повному обсязі, не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач [PERSON] \~у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Судом здійснювались виклики відповідача шляхом направлення на зареєстровану адресу місця проживання відповідача судових повісток. Поштове відправлення «судова повістка» на 17.02.2025 повернулась до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с.49); поштове відправлення «судова повістка» на 17.03.2025 не вручено адресату [PERSON] оскільки «адресат відсутній за вказаною адресою». (а.с.53). Відзиву з доказами, які підтверджують заперечення проти позову, заяв та клопотань від відповідача до суду не надходило. У зв`язку з неявкою відповідача та не повідомленням про поважність причин такої неявки, в порядку, визначеному ст. 280 ЦПК України, зі згоди позивача, суд постановив провести розгляд справи за відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 223 ЦПК України. Відповідно до ст. 247\~ЦПК України суд розглядає справу у судовому засіданні за відсутності позивача і відповідача без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Заяви (клопотання) учасників справи. Представником позивача подано такі заяви та клопотання: заявку про отримання процесуальних документів в підсистемі ЄСІТС «Електронний суд» (а.с.33); клопотання про розгляду справи за відсутності представника позивача та незаперечення проти заочного розгляду справи (а.с.33зв); Процесуальні дії у справі. Ухвалою суду від 16.01.2025 позовну заяву Акціонерного товариства «АКЦЕНТ-БАНК» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором, прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі. Вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням сторін. Сторонам встановлено строки для подачі заяв по суті справи. Фактичні обставини, встановлені судом. Відповідно до п. 1.1. Статуту АТ «АКЦЕНТ - БАНК» (нова редакція) АТ «АКЦЕНТ - БАНК» є правонаступником ПАТ «АКЦЕНТ БАНК» за рішенням загальних зборів акціонерів (учасників) від 14.05.2009. У зв`язку із зміною типу банку змінено найменування банку з ЗАТ «Акцент - Банк» на ПАТ «АКЦЕНТ - БАНК». Рішенням загальних зборів учасників від 25.04.2018 змінено найменування із ПАТ «АКЦЕНТ - БАНК» на АТ «АКЦЕНТ - БАНК», а також змінено тип акціонерного товариства з публічного на приватне. АТ «АКЦЕНТ - БАНК» є правонаступником всіх прав та зобов`язань ПАТ «АКЦЕНТ - БАНК», яке є правонаступником всіх прав та зобов`язань ЗАТ «Акцент - Банк» (а.с.27-30) та проведено державну реєстрацію зміни найменування скорочена назва «АТ «А-БАНК», що підтверджується випискою з ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 01.02.2022 (а.с.25-25зв). Як було встановлено під час розгляду справи, [PERSON] , [INFO] , (РНОКПП: [NUMBER] ) звернувся до АТ «Акцент - Банк», з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав власноручним (цифровим) підписом клієнта Анкету - заяву № б/н від 18.02.2022, що підтверджується копією Анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку від 18.02.2022 (далі по тексту Анкета-заява), що міститься в матеріалах справи (а.с.8). Вказана Анкета-заява містить особисту інформацію про відповідача, зокрема, паспортні дані, реєстраційний номер облікової картки платника податків, місце проживання та місце реєстрації, контактну інформацію. У вказаній анкет -заяві відсутні відомості, зокрема, щодо бажання заявника отримати певний вид кредитної карти, не зазначено бажаний кредитний ліміт за карткою, дату видачі картки, строк її дії, базової процентної ставки по кредитному ліміту та строку повернення кредиту (користування ним). [PERSON] своїм підписом, зокрема, засвідчив: що він згодний з тим, що дана заява разом із Умовами та Правилами надання банківських послуг АТ «А-Банк» між ним та АТ «А-Банк» становить договір про надання банківських послуг, умови якого йому зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення; беззастережно погоджується з тим, що банк має право на свій розсуд в односторонньому порядку зменшувати або збільшувати розмір дозволеного кредитного ліміту. Погоджується з тим, що про зміну доступного розміру дозволеного кредитного ліміту Банк повідомляє його шляхом надсилання повідомлень дистанційними каналами обслуговування; надає право та доручає АТ «А-Банк» здійснювати договірне списання коштів з усіх його рахунків, відкритих у АТ «А-Банк», без додаткових його розпоряджень, для погашення будь - яких інших його грошових зобов`язань перед АТ «А-Банк», що випливають з умов договору та/або будь - якого іншого договору, що укладений або буде укладений у майбутньому між ним та банком; просить вважати наведений зразок його цифрового підпису або його аналог обов`язковим при здійсненні операцій за всіма рахунками, які відкритті або будуть відкриті йому в банку. Визнає, що електронний підпис є аналогом власноручного підпису та його накладення має рівнозначні юридичні наслідки із власноручним підписом на документах на паперових носіях. Крім того, в Анкеті - заяві зазначено таке: «Засвідчую генерацію ключової пари з особистим ключем та відповідним йому відкритим ключем, що буде використовуватись для накладення удосконаленого електронного підпису у мобільному додатку ABank24 з метою засвідчення моїй дій згідно з Умовами та правилами надання банківських послуг». Згідно із долученого до позовної заяви паспорту споживчого кредиту «Кредитна картка Зелена», який підписаний, зокрема, відповідачем [PERSON] встановлено що у вказаному документі міститься інформація про тип кредитного продукту із основними умовами кредитування (а.с.9-10). На підтвердження позовних вимог позивачем до матеріалів справи долучено витяг з Умов та правил надання банківських послуг у АТ «АКЦЕНТ-БАНК», розміщений на сайті банку (а.с.16-22) та Тарифи по картці "Зелена" (а.с.23-24), на яких відсутні будь-які реквізити або підписи відповідача. Відповідно до довідки за лімітами клієнта [PERSON] РНОКПП: [NUMBER] ,\~кредитний договір\~б/н\~від 18.02.2022\~за період\~з 18.02.2022\~року по\~13.09.2024\~року, встановлено кредитний ліміт у розмірі 12000,00 грн, який зменшувався 28.06.2023 року до 11999,52 грн (а.с.14). Згідно з довідкою АТ «АКЦЕНТ-БАНК» [PERSON] було відкрито рахунок № [NUMBER] та видано картку: № [NUMBER] строком дії до грудня місяця 2028 року (а.с.13). Із виписки по картці клієнта [PERSON] за період з 18.02.2022 по 13.09.2024 заборгованість за договором станом на 13.09.2024 року становить 22632,02 грн сума витрат за період: 22256,45 грн, сума зарахувань за період 0,00 грн (а.с.11-12зв). Згідно із наданим представником позивача розрахунку заборгованості за договором б/н від 18.02.2022 року укладеного між АТ «АКЦЕНТ-БАНК» та клієнтом [PERSON] , що доданий до позову станом на 13.09.2024 заборгованість [PERSON] , складається із загального залишку заборгованості за тілом кредиту в сумі 11999,52 грн, та заборгованості за відсотками у розмірі 10632,50 грн (а.с.7-7зв.). Таким чином,\~між сторонами\~виник спір\~щодо належного\~виконання умов\~кредитного зобов`язання,\~непогашення відповідачем\~заборгованості за\~ними,\~що є\~порушенням законних\~прав та\~інтересів позивача. Мотиви, з яких виходить суд та застосовані норми права. Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність, що передбачено у п.6 ч.1 ст.3 ЦК України. Тобто дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки та характеризуватися чесністю, відкритістю та повагою до інтересів іншої сторони чи сторін договору. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 207 Цивільного кодексу України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Як убачається зі змісту ст.626, 628 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою ст. 638 Цивільного кодексу України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Згідно з ч. 1 ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Частиною 1 статті 205 ЦК України визначено правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Згідно з ч. 1 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Відповідно до ст. 6 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ч. 1 ст. 626 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 639 ЦК України договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Згідно з ч. 2 ст. 639 ЦК України якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Якщо сторони домовилися укласти договір допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Електронний договір - домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі (пункт 5 частини 1 статті 3 Закону України «Про електронну комерцію»). Згідно з ч. ч. 12, 13 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію», електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа. Електронні документи (повідомлення), пов`язані з електронним правочином, можуть бути подані як докази сторонами та іншими особами, які беруть участь в судовому розгляді справи. Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 12 Закону України «Про електронну комерцію» якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом. Отже, чинне законодавство України надає можливість укладати кредитні договори у формі електронного документу з використанням електронних підписів сторонами. Згідно з ст. 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Якщо договором не встановлений строк повернення позики або цей строк визначений моментом пред`явлення вимоги, позика має бути повернена позичальником протягом тридцяти днів від дня пред`явлення позикодавцем вимоги про це, якщо інше не встановлено договором. Відповідно до ч. 2 ст. 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк зобов`язується надати грошові кошти позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до ч. 1 ст. 1046 Цивільного кодексу України, за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суми позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої якості. Згідно з ч. 1 ст. 1048 Цивільного кодексу України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. За вимогами ч. 1 ст. 1049 Цивільного кодексу України передбачено, що позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Якщо договором не встановлений строк повернення позики або цей строк визначений моментом пред`явлення вимоги, позика має бути повернена позичальником протягом тридцяти днів від дня пред`явлення позикодавцем вимоги про це, якщо інше не встановлено договором. Відповідно до ч. 2 ст. 1050 Цивільного кодексу України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Таким чином, в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). Разом з тим, вимогами ст. 610, 612 Цивільного кодексу України законодавцем встановлено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Так, з матеріалів цивільної справи судом встановлено, що між позивачем та відповідачем склалися тривалі правовідносини у сфері кредитування, що підтверджується наявними у справі заявою-анкетою, паспортом споживчого кредиту, які підписані відповідачем без застережень та зауважень. На виконання своїх зобов`язань, Банком було встановлено на картковий рахунок відповідача кредитний ліміт у розмірі 12000,00 грн, який у подальшому було змінено, що підтверджується наявними у справі первинними бухгалтерськими документами: випискою по картці станом на 13.09.2024 року, розрахунком заборгованості станом на 13.09.2024 року, довідкою за лімітами. Суд зазначає, що оскільки у матеріалах справи відсутні належні докази виконання позичальником своїх зобов`язань за кредитним договором, наявні підстави вважати, що [PERSON] в добровільному порядку не виконує таких зобов`язань, та відповідно, не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання, з огляду на що, у позивача обґрунтовано виникло право вимагати від боржника повернення кредитних коштів, а також процентів за користування кредитом. Відтак, у цій справі судом встановлено, що [PERSON] умови взятого на себе кредитного зобов`язання не виконав, що виявилося у неповерненні кредитних коштів та несплаті процентів за їх користування, що стало наслідком звернення Акціонерного товариства «АКЦЕНТ БАНК» до суду за захистом своїх прав та інтересів, з огляду на що, позовні вимоги позивача про стягнення заборгованості за кредитним договором в розмірі 22632,02 грн, є обґрунтованими та потребують задоволення. Щодо судових витрат. Згідно з ч.1, ч.2 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи наведене вище, суд вважає, що із [PERSON] потрібно стягнути сплачений позивачем судовий збір у розмірі 3028,00 грн. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved