Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-12 00:00:00

18.04.2024 року до Дзержинського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява [PERSON] до Акціонерного товариства «Сенс Банк» про захист прав споживачів, повернення коштів, стягнення моральної шкоди, згідно прохальної частини якої просить суд: зняти арешт з коштів на рахунку IBAN: [NUMBER] на підставі постанови державного виконавця про зняття арешту від 06.02.2024 року у виконавчому провадженні №73954197 та постанови про зняття арешту від 09.02.2024 року у виконавчому провадженні №73954131; скасувати будь-які обмеження, встановлені Акціонерним товариством «Сенс Банк» [PERSON] у користуванні рахунком IBAN: [NUMBER] та емітованої до нього платіжної картки; не застосовувати на рахунку IBAN: [NUMBER] облік будь-якої суми стягнення у виконавчих провадженнях №73954197 та №73954131; надавати у платіжних застосунках My Sense Bank та Sense Supper App точну і повну інформацію по рахунку IBAN: [NUMBER] щодо наявності на ньому заборгованості та підставі виникнення заборгованості; стягнути з Акціонерного товариства «Сенс Банк» на користь позивача незаконно списані з рахунку IBAN: [NUMBER] грошові кошти у розмірі 6 106,23 грн; стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду у розмірі 10 000,00 грн. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 10.05.2024 року відкрито провадження у вказаній цивільній справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. 06.06.2024 року від представника відповідача Акціонерного товариства «Сенс Банк» - Слободян В.М. надійшло клопотання про витребування доказів. 07.06.2024 року до суду від позивача [PERSON] надійшла до суду змінена позовна заява у частині предмету позову, згідно прохальної частини якої просить суд: визнати незаконними невиконання Акціонерним товариство «Сенс Банк» постанови від 06.02.2024 року у виконавчому провадженні №73954197 та постанови від 09.02.2024 року у виконавчому провадженні №43954131 про зняття арештів з коштів на рахунку ІВAN: [NUMBER] , відкритого на ім`я [PERSON] ; облік Акціонерним товариством «Сенс Банк» будь-якої суми стягнення на рахунку ІВAN: [NUMBER] у виконавчому провадженні №73954197 з дати винесення постанови про зняття арешту з коштів 06.02.2024 року; облік Акціонерним товариством «Сенс Банк» будь-якої суми стягнення на рахунку ІВAN: [NUMBER] у виконавчому провадженні №73954131 з дати винесення постанови про зняття арешту з коштів 09.02.2024 року; встановлення Акціонерним товариством «Сенс Банк» обмежень [PERSON] у користуванні рахунком ІВAN: [NUMBER] після дати винесення постанови про зняття арешту з коштів від 09.02.2024 року у виконавчому провадженні №73954131; зобов`язати Акціонерне товариство «Сенс Банк» зняти арешт з коштів на рахунку ІВAN: [NUMBER] , відкритого на ім`я [PERSON] , на підставі постанови про зняття арешту з коштів від 09.02.2024 року у виконавчому провадженні №73954131; скасувати будь-які обмеження [PERSON] у користуванні рахунком ІВAN: [NUMBER] та емітованої до нього платіжної картки; надавати у платіжних застосунках My Sense Bank та Sense Super App точну і повну інформацію по кредитному рахунку ІВAN: [NUMBER] щодо наявності на ньому заборгованості та підстав виникнення заборгованості; стягнути з Акціонерного товариства «Сенс Банк» на користь [PERSON] незаконно списані з рахунку ІВAN: [NUMBER] грошові кошти у розмірі 6 106,23 грн. та моральну шкоду у розмірі 10 000,00 грн. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 15.06.2021 року між [PERSON] та Акціонерним товариством «Альфа Банк», правонаступником якого є Акціонерне товариство «Сенс Банк» був укладений договір №651040015, шляхом акцепту публічної пропозиції на укладання угоди обслуговування платіжних карток рахунку. Згідно пункту 1 Угоди, банк відкрив позивачу поточний рахунок № [NUMBER] з наданням послуг щодо ведення рахунків за пакетом послуг «White» та емітував платіжну картку. Послуги, які за договором відповідач зобов`язався надавати позивачу є фінансовими, а позивач є їх споживачем, а відповідач виконавцем. Позивач зазначає, що відповідач порушив права позивача, як споживача фінансових послуг, що полягає у неналежному обслуговуванні банківських рахунків позивача, а саме: незаконному арешті коштів на рахунку White, які не підлягають арешту пенсії за січень, лютий 2024 року; незаконному списанні з рахунку White коштів, які не підлягають примусовому списанню пенсії за січень 2024 року; незаконному невиконанні постанов виконавців щодо зняття арештів з рахунку White, незаконному встановленню обмежень у користуванні рахунком White і платіжною карткою, ненаданні достовірної інформації; неправильному відображенні у платіжних застосунках суми стягнення та руху коштів по кредитному рахунку CASH, приписуванні заборгованості за кредитом; ненаданні обґрунтованої відповіді по суті звернень позивача щодо незаконності дій. 25.01.2024 року постановою державного виконавця у виконавчому провадженні №73954197 був накладений арешт на кошти на усіх банківських рахунках позивача в межах суми звернення стягнення 11 634,19 грн. та примусово списані з рахунку White кошти у сумі 6 106,23 грн. 25.01.2023 року постановою державного виконавця в іншому виконавчому провадженні, а саме №73954131, на кошти на усіх банківських рахунках позивача був накладений других арешт в межах суми звернення стягнення 3 863,35 грн. Загальна сума стягнення за двома постановами про арешт склала 15 497,54 грн., з врахуванням часткового примусового списання вона зменшилась до 9 390,19 грн. Постановою виконавця від 06.02.2024 року у виконавчому провадженні №73954197 був знятий арешт з коштів на рахунку [NUMBER] (рахунок White). Також постановою виконавця від 09.02.2024 року з коштів на цьому ж рахунку був знятий арешт у виконавчому провадженні №73954131. Позивач вважає, що арешт коштів на рахунку White був незаконним, оскільки зазначений рахунок використовувався позивачем виключно для зарахування пенсії. Окрім цього, позивач зазначає, що відповідач на підставі платіжної інструкції виконавця №6472 від 25.01.2024 року у виконавчому провадженні №73954197 здійснив примусове списання з рахунку White усіх наявних на ньому коштів у сумі 6 106,23 грн., які були пенсією позивача за січень 2024 року. Враховуючий той факт, що відповідачу було відомо, що кошти, які маються на рахунку White це є пенсією позивача, тому позивач зазначає, що відповідач зобов`язаний повернути незаконно списані грошові кошти у сумі 6 106,23 грн. Також позивач зазначає, що відповідач не виконав постанови державного виконавця про зняття арешту з рахунку White та неправильно відображає інформацію щодо коштів на рахунку. Позивач вказує, що державним виконавцем дійсно було знято арешт з рахунку White, проте на сьогоднішній день кошти на рахунку White залишаються під арештом, позивач не може користуватись рахунком White, емітована до нього платіжна картка заблокована. На рахунку White обліковується сума звернення стягнення у розмірі 9 390,90 грн. З урахуванням того, що арешт з коштів на рахунку White знятий, взагалі немає підстав для відображення на ньому суми стягнення. У застосунку My Sense Bank та Sense Super App, впроваджених відповідачем для надання інформації клієнтам, жодним чином не відображено, що мінусова сума 9 390,90 грн. на рахунку White є сумою стягнення у виконавчих провадженнях. У мобільному застосунку є повідомлення від відповідача: «Арешт з вашого рахунку знятий» Внаслідок цього, сума 9 390,90 грн. відображається і сприймається як заборгованість по рахунку White. У разі надходження коштів на рахунок, вони можуть бути списані на погашення вказаної начебто «заборгованості». Неправильне відображення відповідачем інформації по рахунку White свідчить про неналежне обслуговування рахунку і порушення прав споживача. Окрім цього, згідно з договором №630217025 від 23.09.2014 року, відповідач відкрив на ім`я позивача кредитний рахунок [NUMBER] з емітуванням кредитної картки CASH. На підставі двох постанов державних виконавців, на кошти на вказаному рахунку також був накладений арешт, усього на загальну суму стягнення 15 497,54 грн. На сьогоднішній день арешт з вказаного рахунку не знятий. З урахуванням примусового списання з рахунку White коштів у розмірі 6 106,23 грн., загальна сума, яка підлягає стягненню, зменшена до 9 390,90 грн. Проте у мобільних застосунках відповідач продовжує відображати по картці CASH «заборгованість» без врахування списаної суми, а саме 15 497,54 грн. При цьому у застосунках не міститься жодних посилань, що вказана сума по картці CASH пов`язана з арештом коштів, і тому вона позначається як заборгованість за кредитом. Позивач вважає, що є неправомірним відображення у застосунках на картці CASH будь-якої суми стягнення, оскільки на день накладення арешту на ній обліковувалось 0,00 грн. кредитних коштів, а навіть у будь-кому разі відповідач, обліковуючи суму стягнення по картці CASH зобов`язаний відображати її правильно. Також позивач просить стягнути з відповідача на її користь моральну шкоду у розмірі 10 000,00 грн., оскільки протиправні дії з боку відповідача, викликали у позивача душевні страждання, що призвели до виникнення у позивача психоемоційного стресу, що свідчить про спричинення моральної шкоди. 18.06.2024 року від представника відповідача Акціонерного товариства «Сенс Банк» - Слободян В.М. до суду надійшов відзив на позов, в якому останній просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Відзив обґрунтовано тим, що згідно статті 59 Закону України «Про виконавче провадження», арешт на кошти та інші цінності юридичних або фізичних осіб, що знаходяться в банку, здійснюється виключно за постановою державного виконавця, приватного виконавця або за рішенням суду про стягнення коштів або про накладення арешту в порядку, встановленому законом. Зняття арешту з майна та коштів здійснюється за постановою державного виконавця, приватного виконавця або за рішенням суду. Постановою Правління Національного Банку України від 29.07.2022 року №163, затверджено Інструкцію про безготівкові розрахунки в національній валюті користувачів платіжних послуг, у відповідності до п.5 якої, Банк зобов`язаний виконувати вимоги вказаної інструкції. Банк зобов`язаний був виконати арешт коштів позивача на підставі отриманих у встановленому порядку постанов Шевченківського ВДВС у м. Харкові про арешт коштів боржника від 25.01.2024 року у ВП №73954197 та ВП №73954131. Не виконання законних вимог державного/приватного виконавця тягне за собою відповідальність, передбачену статтею 76 Закону України «Про виконавче провадження». Представник відповідача зазначає, що 15.06.2021 року між позивачем та відповідачем укладено договір №651040015 на обслуговування платіжних карток рахунку. Згідно пункту 1 Угоди, банк відкриває клієнту рахунок № [NUMBER] у валюті гривня, тип картки Visa Rewards та надає клієнту послуги щодо ведення рахунків за пакетом послуг White. Для здійснення операцій за рахунками, банк емітує клієнту до кожного рахунку платіжну картку, строком дії 36 місяців з моменту емісії. Опис послуги: відкриття та ведення поточного рахунку, який відкривається банком клієнту на договірній основі для зберігання грошей і здійснення розрахунково-касових операцій, у тому числі за допомогою електронних платіжних засобів, відповідно до умов Договору та вимог законодавства України. Тобто, банк відкрив клієнту поточний рахунок і випустив картку на договірних умовах, що обумовлює комісійні платежі. При цьому відповідач зазначає, що для отримання пенсій і соціальних виплат, органи Пенсійного фонду України наполягають на відкритті соціальних карткових рахунків «для виплат» і існують непоодинокі випадки, коли окремі органи ПФУ вимагають такі рахунки відкрити виключно в Акціонерному товаристві «Державний ощадний Банк України». Також відповідач зазначає, що оскільки банк зобов`язаний перевірити реквізити платіжної інструкції на переказ коштів без відкриття рахунку, фахівцями проведено автентифікацію платіжної інструкції до наявних у банку продуктів платника/позивача, та переконавшись в тому, що позивачем відкрито поточний рахунок № [NUMBER] у валюті гривня, тип картки Visa Rewards, поточний рахунок, який відкривається банком клієнту на договірній основі для зберігання грошей і здійснення розрахунково-касових операцій, не для пенсійних і соціальних виплат, банк виконав законні вимоги державного виконавця згідно ВП №73954197. На виконання платіжної інструкції Шевченківського ВДВС у ВП №73954197 (виконавчий документ №638/15042/17 від 23.09.2021) Банком перераховано 6 106,23 грн. Також відповідач зазначає, що стягувач несе відповідальність під час виконання платіжних операцій відповідно до законодавства, що регулює діяльність таких осіб. З урахуванням наведеного, відповідач вказує, що позивачем обрано не ефективний спосіб захисту своїх порушених прав. Також відповідачем 09.02.2024 року було отримано постанову державного виконавця Шевченківського ВДВС у м. Харкові у ВП №73954131 про зняття арешту з розрахункового рахунку № [NUMBER] , у зв`язку з заявою боржника до Шевченківського ВДВС щодо зарахування на рахунок пенсії. Арешт з вказаного поточного рахунку знято. Також відповідачем було отримано 06.02.2024 року постанову державного виконавця у ВП №73954197 про зняття арешту з розрахункового рахунку № [NUMBER] , у зв`язку з заявою боржника щодо зарахування на рахунок пенсії. Арешт з поточного рахунку було знято. Також, 01.05.2024 року банком було отримано постанову державного виконавця Шевченківського ВДВС у м. Харкові від 01.05.2024 року у ВП №73954197 про закінчення виконавчого провадження, у зв`язку із стягненням боргу з боржника у повному обсязі, а саме у розмірі 11 634,19 грн. Щодо неправильної інформації по кредитній картці відповідач зазначає, що позивачем не надано жодного доказу а ні на підтвердження виникнення заборгованості по кредиту, у тому числі спростування такої інформації, а ні підтвердження створення банком умов щодо неправильного зарахування коштів на погашення кредиту. Щодо стягнення моральної шкоди відповідач зазначає, що надміру активна робота державних виконавців щодо стягнення грошових коштів могло призвести до порушення психоемоційного стану позивача, стягнення оспорюваної цим провадженням суми у розмірі 6 106,23 грн. слугувало для погашення у повному обсязі заборгованості позивача у виконавчому провадженні №73954197 і подальше його закінчення/закриття. Якби позивач не нехтувала рекомендаціями/вимогами органів ПФУ щодо конкретики, порядку та особливостей відкриття рахунку саме для виплати пенсії та іншої соціальної допомоги, то стабільність захисту прав позивача у правовому полі була б гарантована як органами державної влади, так і обслуговуючою фінансовою установою. 04.07.2024 року від позивача [PERSON] до суду надійшла відповідь на відзив. 15.07.2024 року від представника відповідача Акціонерного товариства «Сенс Банк» - Слободян В.М. до суду надійшли заперечення на відповідь на відзив. 16.07.2024 року від позивача [PERSON] до суду надійшло клопотання про долучення доказів до матеріалів справи. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 24.09.2024 року прийнято до розгляду заяву позивача [PERSON] про зміну предмету позову у справі №638/7159/24, закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду. В судовому засіданні позивач [PERSON] підтримала вимоги, викладені у заяві про зміну предмету позову та просила задовольнити позовні вимоги. Представник відповідача Акціонерного товариства «Сенс Банк» - адвокат Дем`янець Я.В. повністю заперечувала проти задоволення позовних вимог, посилаючись на заперечення, які викладені у відзиві на позов та запереченнях на відповідь на відзив. Суд, заслухавши пояснення позивача, представників відповідача, розглянувши подані сторонами докази, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і для вирішення спору по суті, дійшов до наступних висновків. Відповідно до частини першої статті 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Згідно зі статтею 55 Конституції України, кожному гарантується право на судовий захист. Відповідно до статті 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. \~Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно частини 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Пунктом 1\~ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~встановлено, що кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Під час судового розгляду та матеріалами справи встановлено, що 15.06.2021 року між [PERSON] та Акціонерним товариством «Альфа-Банк» було укладено договір №651040015, шляхом акцепту публічної пропозиції на укладання угоди про обслуговування платіжних карток. На підставі вказаного договору банк відкрив клієнту рахунок № [NUMBER] у валюті гривня, тип картки Visa Rewards та надає клієнту послуги щодо ведення рахунків за пакетом послуг «White». Для здійснення операцій за рахунками банк емітує клієнту до кожного рахунку платіжну картку, строком дії 36 місяців з моменту емісії. Опис послуги: відкриття та ведення поточного рахунку, який відкривається банком клієнту на договірній основі для зберігання грошей і здійснення розрахунково-касових операцій, у тому числі за допомогою електронних платіжних засобів, відповідно до умов Договору та вимог законодавства України. Згідно постанови старшого державного виконавця Шевченківського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Пархоменко Н.В. від 25.01.2024 у виконавчому провадженні №73954197, накладено арешт на грошові кошти/електронній гроші, що містяться на відкритих рахунках/електронних гаманцях, а також на кошти/електронні гроші на рахунках/електронних гаманцях, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів, крім коштів/електронних грошей, що містяться на рахунках/електронних гаманцях, що мають спеціальний режим використання, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належать боржнику [PERSON] у межах суми звернення стягнення з урахуванням виконавчого збору, яка становить 11 634,19 грн. Постановою старшого державного виконавця Шевченківського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Ботмана П.Д. від 25.01.2024 року у виконавчому провадженні №73954131, накладено арешт на грошові кошти/електронній гроші, що містяться на відкритих рахунках/електронних гаманцях, а також на кошти/електронні гроші на рахунках/електронних гаманцях, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів, крім коштів/електронних грошей, що містяться на рахунках/електронних гаманцях, що мають спеціальний режим використання, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належать боржнику [PERSON] у межах суми звернення стягнення з урахуванням виконавчого збору, яка становить 3 863,35 грн. Постановою старшого державного виконавця Шевченківського відділу державної виконавчої служби у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Пархоменко Н.В, від 06.02.2024 року в рамках виконавчого провадження №73954197, знято арешт з №UA123003460000026202908541782, який належить боржнику [PERSON] , у зв`язку із надходженням заяви боржника, згідно якої арештований рахунок має призначення зарахування/виплата пенсії. Постановою старшого державного виконавця Шевченківського відділу державної виконавчої служби у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Ботмана П.Д., від 09.02.2024 року в рамках виконавчого провадження №73954131, знято арешт з № [NUMBER] , який належить боржнику [PERSON] , у зв`язку із надходженням заяви боржника, згідно якої арештований рахунок має призначення зарахування/виплата пенсії. Згідно долучених до справи виписок з рахунку № [NUMBER] , який належить позивачу, було списано грошові кошти у сумі 6 106,23 грн. згідно ВП №73954197 з виконавчого листа №638/15042/17 від 23.09.2021 року. Відносини, які склались між позивачем та відповідачем є фінансовими послугами, позивач є їх споживачем, а відповідач виконавцем. Згідно положень статті 3 Закону України «Про фінансові послуги та фінансові компанії», відносини, що виникають на ринку фінансових послуг, регулюються Конституцією України, Цивільним кодексом України, Законом України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення", цим Законом, спеціальними законами та нормативно-правовими актами Регулятора. Захист прав споживачів здійснюється відповідно до законодавства про захист прав споживачів з урахуванням особливостей, встановлених цим Законом та спеціальними законами. Відносини щодо прийняття, набрання чинності, виконання та припинення дії адміністративних актів у сфері регулювання діяльності на ринку фінансових послуг регулюються Законом України "Про адміністративну процедуру" з урахуванням особливостей, визначених цим Законом та іншими законами України, що регулюють діяльність на ринку фінансових послуг та на платіжному ринку. Згідно статті 4 Закону України «Про захист прав споживачів» та статті 86 Закону України «Про платіжні послуги», споживач послуг має право на належну якість обслуговування, а надавач послуг несе відповідальність за їх неналежне надання. Щодо незаконного арешту рахунку №UA123003460000026202908541782 та незаконного примусового списання коштів з рахунку White суд зазначає наступне. Припиняється звернення стягнення на пенсію, стипендію (крім рішень про стягнення аліментів, про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю внаслідок кримінального правопорушення, та рішень, боржниками за якими є громадяни Російської Федерації) (пп. 3 п. 10-2 розділу ХІІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про виконавче провадження»). Частиною 2 статті 1071 ЦК України визначено, що грошові кошти можуть бути списані з рахунка клієнта без його розпорядження на підставі рішення суду, а також у випадках, встановлених законом, договором між банком і клієнтом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку. Частиною 1 статті 1074 ЦК України встановлено, що обмеження прав клієнта щодо розпоряджання грошовими коштами, що знаходяться на його рахунку, не допускається, крім випадків обмеження права розпоряджання рахунком за рішенням суду або в інших випадках, встановлених законом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на рахунку, а також у разі зупинення фінансових операцій, які можуть бути пов`язані з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванням тероризму та фінансуванням розповсюдження зброї масового знищення, замороження активів, що пов`язані з тероризмом та його фінансуванням, розповсюдженням зброї масового знищення та його фінансуванням, передбачених законом. Банк не має права встановлювати заборону на встановлення обтяження, але може встановлювати розумну винагороду. Абзацом 1 статті 59 Закону України «Про банки та банківську діяльність» передбачено, що арешт на майно банку (крім коштів, що знаходяться на кореспондентських рахунках банку), арешт на кошти та інші цінності юридичних або фізичних осіб, що знаходяться в банку, здійснюються виключно за постановою державного виконавця, приватного виконавця або за рішенням суду про стягнення коштів або про накладення арешту в порядку, встановленому законом. Зняття арешту з майна та коштів здійснюється за постановою державного виконавця, приватного виконавця або за рішенням суду. Під час виконання постанов про арешт коштів, Банки керуються також Постановою Правління Національного Банку України від 29.07.2022 року №163, якою затверджено Інструкцію про безготівкові розрахунки в національній валюті користувачів платіжних послуг. Звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації (пред`явленні електронних грошей до погашення в обмін на кошти, що перераховуються на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця) (частина 1 статті 48 Закону України «Про виконавче провадження»). Частиною 3 статті 52 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що не підлягають арешту в порядку, встановленому цим Законом, кошти, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом. Банк, інша фінансова установа, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у разі надходження постанови виконавця про арешт коштів, що знаходяться на таких рахунках, зобов`язані повідомити виконавця про цільове призначення рахунку та повернути постанову виконавця без виконання в частині арешту коштів, що знаходяться на таких рахунках. Частиною 1,2 статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що Особа,\~яка вважає,\~що майно,\~на яке\~накладено арешт,\~належить їй,\~а не\~боржникові,\~може звернутися\~до суду\~з позовом\~про визнання\~права власності\~на це\~майно і\~про зняття\~з нього\~арешту. У\~разі набрання\~законної сили\~судовим рішенням\~про зняття\~арешту з\~майна боржника\~арешт з\~такого майна\~знімається згідно\~з постановою\~виконавця не\~пізніше наступного\~дня,\~коли йому\~стало відомо\~про такі\~обставини. Виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника та/або з електронних грошей, які знаходяться на електронних гаманцях в емітентах електронних грошей, не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку, небанківських надавачів платіжних послуг документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктами 10, 15 частини першої статті 34 цього Закону. Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення на стягнення та такі кошти заборонено законом. Перелік коштів, на які заборонено звертати стягнення, зазначений у статті 73 Закону України «Про виконавче провадження». Згідно позиції Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду по справі № 915/1000/18, викладеною у рішенні від 08.07.2020, яким зазначено: «5.15. Отже, виконуючи рішення суду, виконавець може накладати арешт на будь-які кошти на рахунках боржника в банківських установах, крім тих, накладення арешту на які заборонено законом. При цьому, саме банк, який виконує відповідну постанову виконавця про арешт коштів боржника, відповідно до частини третьої статті 52 Закону України Про виконавче провадження повинен визначити статус коштів і рахунка, на якому вони знаходяться, та в разі їх знаходження на рахунку, на кошти на якому заборонено накладення арешту, банк зобов`язаний повідомити виконавця про цільове призначення коштів на рахунку та повернути його постанову без виконання, що є підставою для зняття виконавцем арешту із цих коштів згідно із частиною четвертою статті 59 Закону України Про виконавче провадження». Також, слід врахувати правову позицію, яка викладена Верховним Судом, а саме у своїй постанові від 17.01.2020 по справі №340/1018/19 Верховний Суд роз`яснив, що саме слід вважати рахунками зі спеціальним режимом. Верховним Судом було зроблено висновок, що рахунки, які передбачені для виплати заробітної плати та сплати податків, зборів і обов`язкових платежів до Держбюджету, є рахунками із спеціальним режимом, на які виконавчою службою відповідно до вимог законодавства арешт не накладається, а виокремлення таких рахунків належить до повноважень виконавчої служби. До таких рахунків також належить й пенсійний. Таким чином, відповідач після отримання постанови державного виконавця про арешт коштів боржника, повинен був перевірити кошти, які знаходяться на рахунку № [NUMBER] , який належить [PERSON] та повернути без виконання вказані постанови, оскільки грошові кошти, які містяться на вказаному рахунку є пенсією позивача. Доводи відповідача про те, що останньому не було відомо, що [PERSON] використовує вказаний рахунок для отримання пенсії спростовується наданою позивачем довідкою по рахунку № [NUMBER] , згідно якої вбачається, що остання у період з 13.09.2023 року по 12.01.2024 рік отримувала кошти, які надходять в тому числі від Пенсійного фонду України (зазначену довідку позивачем було отримано від Акціонерного товариства «Сенс Банк»). Виплата пенсій через банки регулюється Порядком виплати пенсій через поточні рахунки у банках, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30.08.1999 року №1596. Відповідно до цього Порядку, виплата пенсій здійснюється через вибрані одержувачами уповноважені банки. Одержувачі самостійно вибирають уповноважений банк для відкриття поточного рахунку (п. 6 Порядку №1596). П. 8 Порядку визначено, що поточні рахунки одержувачами відкриваються уповноваженими банками згідно з вимогами, встановленими нормативно-правовими актами Національного банку, що регулюють порядок відкриття рахунків у національній та іноземній валюті. Між уповноваженим банком і одержувачем укладається договір банківського рахунку (п. 9 Порядку №1596). Заява про виплату пенсії через поточний рахунок у банку подається одержувачем особисто до органу Пенсійного фонду України за місцем проживання одержувача або приймається органом Пенсійного фонду України від установи уповноваженого банку (п. 10 Порядку №1596). Із вказаного слідує, що для зарахування пенсій банк відкриває поточний рахунок, ніяких додаткових умов, що пенсії зараховуються тільки на спеціальні рахунки з визначенням цільового призначення, Порядком №1596 та Національним Банком України не передбачено. Окрім цього, на підтвердження того, що позивач отримує на рахунок № [NUMBER] пенсійні виплати, також надано заяву [PERSON] від 15.06.2021 року, яка просить належні суми пенсії (грошової допомоги, іншої грошової) перераховувати на поточний (картковий) рахунок, який відкрито у АТ «Альфа-Банк» за наступними реквізитами: поточний (картковий) рахунок № [NUMBER] АТ «Альфа Банк», кореспондентський рахунок № [NUMBER] в ГУ НБУ по м. Києву і Київській області, МФО 300346, код ЄДРПОУ 23494714. Також у вказаній заяві [PERSON] уповноважила співробітника АТ «Альфа-Банк» передати від імені останньої цю заяву у відповідну установу Пенсійного фонду або органу соціального захисту населення. Також позивачем надано відповідь В.о. начальника Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області №5458-3341/Н-05/8-2000/24 від 23.02.2024 року, з якої вбачається, що згідно заяви від 05.07.2021 року, пенсія починаючи з серпня 2021 року щомісячно (дата виплати 13 число) перераховується на розрахунковий рахунок № [NUMBER] , який відкрито в банківській установі АТ «Сенс-Банк» (попередня назва АТ «Альфа-Банк»). Тому, враховуючи викладене, в частині позовних вимог щодо незаконного арешту банківського рахунку позивача, списання грошових коштів у сумі 6 106,23 грн. та повернення вказаної суми на користь позивача підлягає задоволенню, оскільки відповідач був достеменно обізнаний, що на рахунок, який належить позивачу [PERSON] № [NUMBER] зараховуються пенсійні виплати, є таким рахунком, арешт на який не повинен накладатись, а тому і відповідно грошові кошти не повинні були списуватись та відповідач не перевірив статус коштів на зазначеному рахунку, внаслідок чого відбулось їх незаконне списання. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.05.2020 року у справі №905/361/19 викладений правовий висновок, а саме: виконуючи рішення суду, виконавець може накладати арешт на будь-які кошти на рахунках боржника в банківських установах, крім тих, накладення арешту на які заборонено законом. При цьому саме банк, який виконує відповідну постанову виконавця про арешт коштів боржника, відповідно до частини 3 статті 52 Закону України «Про виконавче провадження», повинен визначити статус коштів і рахунка, на якому вони знаходяться, та в разі їх знаходження на рахунку, на кошти, на якому заборонено накладення арешту, банк зобов`язаний повідомити виконавця про цільове призначення коштів на рахунку та повернути його постанову без виконання, що є підставою для зняття виконавцем арешту із цих коштів згідно із частиною 4 статті 59 Закону України «Про виконавче провадження». Відповідачем не надано доказів, що ним перевірявся статус цільового призначення коштів, які містяться на рахунку [PERSON] , на який було накладено арешт. Суд зазначає, що у договорі №651040015 від 15.06.2021 року, укладеного між позивачем та відповідачем про відкриття та обслуговування рахунку № [NUMBER] не міститься обмежень або застережень, що вказаний рахунок не може бути використаний для отримання пенсійних виплат. Окрім цього, уповноважений банк щомісяця не пізніше 20 числа подає органам Пенсійного фонду України або органам соціального захисту населення перелік відкритих за зверненнями органів Пенсійного фонду України та органів соціального захисту населення поточних рахунків одержувачам із зазначенням номерів таких рахунків та інформації про укладення договорів банківського рахунку з одержувачами, а в разі відмови у відкритті поточного інформацію про причину відмови (п. 10 Порядку №1596). Щодо незаконних дій відповідача по невиконанню постанов державних виконавців про зняття арешту з рахунку позивача суд зазначає наступне. Як зазначалось вище, частиною 1,2 статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника та/або з електронних грошей, які знаходяться на електронних гаманцях в емітентах електронних грошей, не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку, небанківських надавачів платіжних послуг документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктами 10, 15 частини першої статті 34 цього Закону. Відповідно до частини 3 статті 59 Закону України «про виконавче провадження», у разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Із матеріалів справи вбачається та сторонами не оспорюється, що [PERSON] звернулась до Шевченківського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові із заявою, згідно якої арештований рахунок № [NUMBER] має призначення зарахування/виплата пенсії. Постановами державних виконавців від 06.02.2024 року та 09.02.2024 року знято арешт з рахунку № [NUMBER] , відкритого в АТ «Сенс Банк». Суд звертає увагу відповідача на той факт, що позивач не оскаржує дії державного виконавця щодо не зняття арешту з рахунку, оскільки державними виконавцями були здійснені всі заходити щодо зняття арешту та вказані постанови були направлені на виконання до органу (установи), якому була надіслана постанова про арешт коштів боржника та сторонам виконавчого провадження, тобто до Акціонерного товариства «Сенс Банк». Позивач просить визнати бездіяльність відповідача щодо невиконання вимог державного виконавця. Частиною 4 статті 18 Закону України «Про виконавче провадження» зазначено, що вимоги виконавця щодо виконання рішень є обов`язковими на всій території України. Невиконання законних вимог виконавця тягне за собою відповідальність, передбачену законом. Частиною 1 статті 76 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що за невиконання законних вимог виконавця, порушення вимог цього Закону, у тому числі за несвоєчасне подання або неподання звітів про відрахування із заробітної плати та інших доходів боржника, неподання або подання неправдивих відомостей про доходи і майновий стан боржника, ненадання боржником на вимогу виконавця декларації чи зазначення у декларації неправдивих відомостей або неповідомлення про зміну таких відомостей, неповідомлення боржником про зміну місця проживання (перебування) чи місцезнаходження або місця роботи (отримання доходів), а також за неявку без поважних причин за викликом виконавця, винні особи несуть відповідальність відповідно до закону. Як суд зазначав раніше, державними виконавцями знято арешт з рахунку позивача № [NUMBER] . Проте, доводи відповідача про те, що підтвердженням зняття арешту з вказаного рахунку слугує той факт, що 14.02.2024 року позивач зняла належні їй грошові кошти в рахунку у розмірі 8 108,00 грн. містить протиріччя у зв`язку із наступним. Із матеріалів справи вбачається, що [PERSON] 14.02.2024 року звернулась із зверненням до Голови правління Акціонерного банку «Сенс Банк», в якому зазначила, що згідно постанов державних виконавців від 06.02.2024 року та від 09.02.2024 року були зняті два арешти з рахунку позивача з підстав того, що на нього зараховуються пенсійні виплати від ПФУ. Проте банк арешт з рахунку не зняв з мотивів того, що рахунок прив`язаний до «Дохідного сейфу», про існування якого позивач не знала. Позивач у вказаному зверненні зазначає, що змінила тариф та «соціальний», але арешт не знятий. Листом начальника відділу розгляду клієнтських звернень та скарг АТ «Сенс Банк» №12135-33.4-б/б від 08.03.2024 року, позивачу було надано відповідь, зокрема зазначено, що банк знімає арешт з коштів на тих рахунках, які зазначені в постанові про зняття арешту. Так, на адресу банку на виконання надійшли: - постанова про зняття арешту з коштів, винесена старшим державним виконавцем Шевченківського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Пархоменко Н.В. від 06.02.2024 року, ВП №73954197 на конкретний рахунок № [NUMBER] . Арешт з вказаного рахунку знято. Станом на 08.03.2024 року арешт продовжує обліковуватись; - постанова про зняття арешту з коштів, винесена старшим державним виконавцем Шевченківського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Ботманом П.Д. від 09.02.2024 року, ВП №73954131 на конкретний рахунок № [NUMBER] . Арешт з вказаного рахунку знято. Станом на 08.03.2024 року арешт продовжує обліковуватись. Для отримання належних грошових коштів, рекомендую звернутись безпосередньо до відділення Банку. Для відновлення доступу до грошей на рахунках необхідно врегулювати питання про зняття арешту з виконавчою службою/приватним виконавцем. [PERSON] скористалась своїм правом для отримання грошових коштів та звернулась до каси відділення Акціонерного товариства «Сенс Банк», що підтверджується платіжною інструкцією на видачу готівки №233675966 від 14.02.2024 року на суму 8 108,00 грн. У вказаній інструкції зазначено, що видача грошових коштів з карткового рахунку № [NUMBER] згідно заяви клієнта від 14.02.2024 року в межах ліміту згідно Закону України «Про виконавче провадження» від 06.05.2023 року. Тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX: фізичні особи - боржники, на кошти яких накладено арешт органами державної виконавчої служби, приватними виконавцями, можуть здійснювати видаткові операції з поточного рахунку на суму в розмірі, що протягом одного календарного місяця не перевищує двох розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом про Державний бюджет України на 1 січня поточного календарного року, а також сплачувати податки, збори без урахування такого арешту, за умови що такий поточний рахунок визначений для здійснення видаткових операцій у порядку, встановленому цим підпунктом. Звернення стягнення у межах зазначеної суми на такому рахунку не здійснюється (пп.1 п. 10-2 розділу ХІІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про виконавче провадження»). Частинами 1,\~2,\~3\~статті 1066\~ЦК України\~зазначено,\~що за\~договором банківського\~рахунка банк\~зобов`язується\~приймати і\~зараховувати на\~рахунок,\~відкритий клієнтові\~(володільцеві\~рахунка),\~грошові кошти,\~що йому\~надходять,\~виконувати розпорядження\~клієнта про\~перерахування і\~видачу відповідних\~сум з\~рахунка та\~проведення інших\~операцій за\~рахунком. Банк\~має право\~використовувати грошові\~кошти на\~рахунку клієнта,\~гарантуючи його\~право безперешкодно\~розпоряджатися цими\~коштами. Банк не має права визначати та контролювати напрями використання грошових коштів клієнта та встановлювати інші обмеження його права щодо розпорядження грошовими коштами, не передбачені законом, договором між банком і клієнтом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку. Таким чином, відповідачем не спростовано той факт, що ними виконано постанови державних виконавців про зняття арешту з рахунку позивача, а навпаки доводи позивача підтверджують, що арешт на рахунку продовжує обліковуватись, а тому суд дійшов до висновку що позовні вимоги в частині незаконних дій відповідача щодо не зняття арешту підлягають задоволенню. При цьому представник банку в судовому засіданні не зміг пояснити суду, яка норма, чинного законодавства, положення договору, правил тощо, надає право банку продовжувати обліковувати арешт рахунку та чому позивач не може вільно користуватись рахунком в онлайн-режимі. Щодо надання відповідачем неправильної інформації щодо коштів на кредитній картці суд зазначає наступне. Як встановлено матеріалами справи, згідно з договором №630217025 від 23.09.2014 року, відповідачем відкрито на ім`я [PERSON] кредитний рахунок № [NUMBER] з емітуванням кредитної картки CASH, що підтверджується скріншотом сторінки [PERSON] у застосунку My Sense Bank. Згідно зазначеного скріншоту станом на 06.06.2024 року по рахунку № [NUMBER] зазначено загальний баланс -3 863,35 грн. Проте, як зазначає відповідач у запереченнях на відповідь до відзиву, 01.05.2024 року банком отримано постанову державного виконавця Шевченківського ВДВС у м. Харкові від 01.05.2024 року у ВП №73954197 про закінчення виконавчого провадження, у зв у зв`язку із стягненням боргу з боржника у повному обсязі, а саме у розмірі 11 634,19 грн. У застосунках My Sense Bank та Sense Super App відповідач продовжує відображати по вищевказаному рахунку заборгованість, при цьому не міститься жодних посилань, що вказана сума пов`язана із арештом коштів, і тому вона позначається як заборгованість за кредитом. Пунктами 5,6 частини 1 статті 5 Закону України «Про фінансові послуги та фінансові операції» зазначено, що діяльність з\~надання фінансових\~та/або\~супровідних послуг\~надавачами фінансових\~та/або\~супровідних послуг\~здійснюється з\~дотриманням таких\~принципів своєчасного\~надання клієнту\~необхідної,\~повної,\~доступної та\~достовірної інформації\~про фінансову\~та/або\~посередницьку послугу,\~достатньої для\~прийняття ним\~свідомих рішень,\~зокрема про\~вартість такої\~послуги,\~про надавача\~фінансової послуги\~та/або\~посередника,\~а також\~про ризики,\~пов`язані з\~отриманням такої\~фінансової та/або\~посередницької послуги; добровільності отримання послуги клієнтом та уникнення будь-яких форм введення клієнтів в оману, зловживань, маніпуляцій, тиску та примусу. Надавач фінансових послуг під час надання інформації споживачу зобов`язаний дотримуватися вимог законодавства про захист прав споживачів (частина 9 статті 7 Закону України «Про фінансові послуги та фінансові операції»). Крім інших випадків порушень прав споживачів, які можуть бути встановлені та доведені виходячи з відповідних положень законодавства у сфері захисту прав споживачів, вважається, що для цілей застосування цього Закону та пов`язаного з ним законодавства про захист прав споживачів права споживача вважаються в будь-якому разі порушеними, якщо будь-яким чином (крім випадків, передбачених законом) обмежується право споживача на одержання необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про відповідну продукцію (пункт 5 частини 1 статті 21 Закону України «Про захист прав споживачів»). Під час виникнення мінусової суми на кредитному рахунку, повинно бути зазначено підстави її виникнення та/або підстави списання вказаних коштів. Відповідачем не надано доказів виникнення вказаної заборгованості на рахунку позивача № [NUMBER] , неправильне відображення та не зазначення причин виникнення мінусової суми свідчить про неналежне обслуговування рахунку і порушення прав споживача, а тому вказана позовна вимога також підлягає задоволенню, оскільки відповідач не забезпечив координацію інформації про рух коштів на рахунку, внаслідок чого відбувся неправильний облік суми стягнення та створені умови для здійснення повторного списання. Щодо стягнення моральної шкоди, суд зазначає наступне. Частиною 2 статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів», передбачено, що при задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Відповідно до частини 1 статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Частинами 2-4 статті 23\~ЦК України передбачено, що моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Відповідно до частини 1 статті 76\~ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року). Згідно з практикою ЄСПЛ, порушення прав людини вже саме по собі тягне за собою моральні страждання та виникнення моральної шкоди, а тому факт страждань доказування не потребує, для суду достатньою підставою для присудження компенсації моральної шкоди є сам факт порушення права (справа «Науменко проти України»). Враховуючи принципи розумності, справедливості та характер протиправних дій відповідача, розмір матеріальних збитків завданих його діями, наслідки спричинені для позивача, суд приходить до висновку, що сума у розмірі 10 000,00 грн. є достатньою компенсацією спричиненої моральної шкоди, оскільки відповідач допустив не одне, а низку порушень прав позивача, як споживача фінансових послуг; незаконно продовжує обліковувати арешт на карткових рахунках позивача; незаконно було списано грошові кошти, внаслідок чого порушив гарантоване Конституцією України право на соціальний захист. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Враховуючи все вище викладене, суд дійшов висновку, що відповідачем не доведено належними та обґрунтованими доказами щодо невиконання постанов державних виконавців про зняття арешту з рахунку, не обґрунтовано причин не повернення постанов про накладення арешту, не доведено продубльовану суму на двох карткових рахунках позивача по виконавчим провадженням. \~ \~ \~ \~Відповідно частини 2 статті 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1)письмовими, речовими і електронними доказами; 2)висновками експертів; 3)показаннями свідків. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до частини 2 статті 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо обґрунтування свого рішення, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»). Тягар доведення обґрунтованості вимог пред`явленого позову процесуальним законом, за загальним правилом, покладається на позивача. Таким чином, суд, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, прийшов до висновку, що оскільки позивач на виконання свого процесуального обов`язку надав належні і неспростовні докази на підтвердження своєї позиції, та обставини, на які він посилається як на підставу для задоволення позову, знайшли своє підтвердження у судовому засіданні, а тому наявні підстави для задоволення позову в повному обсязі. Питання щодо розподілу витрат по сплаті судового збору суд вирішує на підставі статті 141 ЦПК України. Позивач під час подачі позову до суду звільнена від сплати судового збору згідно частини 3 статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів». У зв`язку із викладеним, враховуючи, що позивачем заявлено майнову вимогу та суму 16 106,23 грн. та дві немайнові вимоги, які взаємопов`язані між собою, суд дійшов до висновку, що з відповідача слід стягнути на користь держави судовий збір у розмірі 2 422,40 грн. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved