Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-11 00:00:00

Представник заявника звернувся з заявою до Яготинського районного суду Київської області заінтересовані особи: [PERSON] , [PERSON] , Служба у справах дітей та сім`ї Яготинської міської ради, Яготинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про усиновлення та внесення змін до актового запису про народження дитини. Заяву обгрунтовано тим, що з 2020 року заявник та [PERSON] проживають однією сім`єю. З 4 березня 2023 року заявник та [PERSON] перебувають в зареєстрованому шлюбі. Від спільного життя заявник та [PERSON] мають малолітню дитину - [PERSON] , [INFO] . Разом з ними проживає син [PERSON] від першого шлюбу - [PERSON] , [INFO] , батьком якого у відповідності до свідоцтва про народження являється [PERSON] . Дитина має задовільний стан здоров`я. За час спільного проживання у заявника склалися добрі стосунки із сином дружини [PERSON] , якого він вважає рідним і саме так ставиться до нього, піклуючись про її виховання та здоров`я. Крім того, дитина називає його батьком. Мати дитини [PERSON] та батько [PERSON] не заперечують проти усиновлення заявником їх сина. На підтвердження вказаної обставини батьки дитини надали свою згоду на усиновлення у письмовій формі, яка засвідчена нотаріусом. Заявник має достатній дохід для утримання дитини, за станом здоров`я придатний до усиновлення, не притягувалися до кримінальної відповідальності. При цьому, має у своїй приватній власності квартиру, що розташована за адресою [ADDRESS] . Таким чином, заявник має все необхідне для нормального розвитку [PERSON] , [INFO] , а тому усиновлення за цією заявою провадиться у його інтересах для забезпечення стабільних та гармонійних умов його життя та розвитку. Також повідомляє суд, що наразі заявник звернувся до Служби у справах дітей та сім`ї Яготинської міської ради із заявою про надання висновку про доцільність усиновлення. Враховуючи вищевикладене просила оголосити [PERSON] , [INFO] , жителя м. Яготин Київської області, усиновлювачем [PERSON] , [INFO] , уродженця та жителя м. Яготин Київської області. Змінити прізвище усиновленої ним дитини з " [INFO] " на " [INFO] ", а по батькові з « [INFO] » на « [INFO] ». Зобов`язати Яготинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) в актовий запис про народження [PERSON] , [INFO] , за №166 від 13 вересня 2012 року, внести наступні зміни: Прізвище дитини змінити з « [INFO] » на « [INFO] », по батькові з « [INFO] » на « [INFO] ». В графі батько зазначити [PERSON] , [INFO] , громадянин України, уродженець м.Дніпропетровськ (м.Дніпро) та житель м. Яготин Київської області. Ухвалою Яготинського районного суду Київської області від 10.10.2024 відкрито провадження у справі, та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження з викликом сторін, визначено строк для подання відзиву на позовну заяву, відповіді та заперечень. 13.12.2024 року від представника заявника надійшла заява про уточнення заявлених вимог відповідно до якої просить заявлені вимоги викласти в наступній редакції: Оголосити [PERSON] , [INFO] , жителя м. Яготин Київської області, усиновлювачем [PERSON] , [INFO] , уродженця та жителя м. Яготин Київської області. Змінити прізвище усиновленої ним дитини з " [INFO] " на " [INFO] ", а по батькові з « [INFO] » на « [INFO] ». Зобов`язати Яготинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) в актовий запис про народження [PERSON] , [INFO] , за №216 від 15 вересня 2012 року, внести наступні зміни: Прізвище дитини змінити з « [INFO] » на « [INFO] », по батькові з « [INFO] » на « [INFO] ». В графі батько зазначити [PERSON] , [INFO] , громадянин України, уродженець м. Дніпропетровськ (м. Дніпро) та житель м. Яготин Київської області. Ухвалою Яготинського районного суду Київської області від 17.01.2025 року залучено заінтересовану особу по справі Виконавчий комітет Яготинської міської ради Київської області як орган опіки та піклування. Представник заявника адвокат Вак О.В. в судовому засіданні підтримала позовні вимоги та просила їх задоволити. Заявник [PERSON] в судовому засіданні заявлені вимоги підтримав та просив їх задоволити, підставою є створення повноцінної сім`ї, оскільки із дружиною проживають разом три роки, мають спільну дитину, він любить та піклується про [PERSON] . З дитиною має добрі відносини і дитина називає його татом. Біологічний батько ніколи після того як дитині виповнився 1 рік, не приїздив та не цікавився дитиною, при тому що йому ніяких перешкод ніхто не чинив. Заінтересована особа [PERSON] в судовому засіданні проти заявлених вимог не заперечувала, зазначає, що бажає, щоб була повноцінна сім`я, заявник має дружні стосунки з дитиною та дійсно дитина заявника називає татом. [PERSON] направив через канцелярію суду заяву, в якій просив слухати справу у його відсутність, оскільки він не має змоги прибути в судове засідання, проти усиновлення його сина не заперечує, оскільки він створив нову сім`ю, та має на вихованні та утриманні дитину від іншого шлюбу. Стверджує, що нотаріальна заява на усиновлення ним написана без будь-якого примусу. Із [PERSON] він не спілкується більше 10 років, будь-якого емоційного зв`язку між ним та його біологічним сином він не має, останні раз бачив [PERSON] ще немовлям, будь-яких стосунків не підтримує з ним, відносин «син-батько» між ними ніколи не існувало, а тому вважає, що усиновлення буде як найкращим для його інтересів. Представник служби у справах дітей та сім`ї Яготинської міської ради в судовому засіданні проти заявлених вимог не заперечувала та додатково зазначила, що дитина має належні умови проживання, і при спілкуванні з хлопчиком, він повідомив що дійсно заявника називає татом, вони мають добрі стосунки, вони спільно проводять час, хлопчин не заперечує проти його усиновлення та всиновлення сприятиме кращим взаємовідносинам в сім`ї. Заявник працює, може утримувати дитину, має також належний стан здоров`я, є нотаріальна згода від мами дитини та біологічного батька дитини, який участі у вихованні дитини не приймає. Представник виконавчого комітету Яготинської міської ради Київської області направив заяву про розгляд справи у його відсутність, проти заявлених вимог не заперечував. Представник Яготинського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) направив заяву через канцелярію суду про розгляд справи у його відсутність, не заперечував проти заявлених вимог. [PERSON] в судовому засіданні в присутності мами [PERSON] та представника Служби у справах дітей та сім`ї Яготинської міської ради повідомив, що називає заявника татом, має добрі стосунки із заявником, разом граються та проводять вільний час разом, не заперечує проти його усиновлення заявником. Перевіривши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін по справі, суд встановив наступне. З 2020 року [PERSON] та [PERSON] проживають однією сім`єю. З 4 березня 2023 року заявник та [PERSON] перебувають в зареєстрованому шлюбі. Від спільного життя заявник та [PERSON] мають малолітню дитину - [PERSON] , [INFO] . Разом з ними проживає син [PERSON] від першого шлюбу - [PERSON] , [INFO] , батьком якого у відповідності до свідоцтва про народження являється [PERSON] . Дитина має задовільний стан здоров`я. Мати дитини [PERSON] та батько [PERSON] не заперечують проти усиновлення заявником їх сина. На підтвердження вказаної обставини батьки дитини надали свою згоду на усиновлення у письмовій формі, яка засвідчена нотаріусом. [PERSON] має достатній дохід для утримання дитини, за станом здоров`я придатний до усиновлення, не притягувався до кримінальної відповідальності, має позитивну характеристику з місце проживання та роботи. При цьому, має у своїй приватній власності квартиру, що розташована за адресою [ADDRESS] (а.с.5-19, 52-68, 86-88, 131-134). Згідно висновку про доцільність усиновлення та відповідність інтересам малолітньої дитини [PERSON] [INFO] , затвердженого рішенням виконавчого комітету Яготинської міської ради 11.11.2024 року за №409, є доцільним усиновлення малолітньої дитини [PERSON] [INFO] його вітчимом [PERSON] [INFO] , як таке що відповідає інтересам дитини. (а.с. 46-51) З урахуванням встановленого, суд прийшов наступного. Відповідно до статей 3, 4, 5, 7 СК України кожна особа має право на проживання в сім`ї. Сім`я створюється, в тому числі, і на підставі усиновлення. Держава створює пріоритет сімейного виховання дитини. Дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною радою України. За змістом статей 207, 208 СК України усиновленням є прийняття усиновлювачем у свою сім`ю особи на правах дочки чи сина, що здійснене на підставі рішення суду, крім випадку, передбаченого статтею 282 цього Кодексу. Усиновлення дитини провадиться у її найвищих інтересах для забезпечення стабільних та гармонійних умов її життя. Усиновленою може бути дитина В силу статей 211, 212 СК України усиновлювачем може бути дієздатна особа віком не молодша двадцяти одного року, за винятком, коли усиновлювач є родичем дитини. Усиновлювачем може бути особа, що старша за дитину, яку вона бажає усиновити, не менш як на п`ятнадцять років. Різниця у віці між усиновлювачем та дитиною не може бути більшою ніж сорок п`ять років. Не можуть бути усиновлювачами особи, які: обмежені у дієздатності; визнані недієздатними; позбавлені батьківських прав, якщо ці права не були поновлені; були усиновлювачами (опікунами, піклувальниками, прийомними батьками, батьками-вихователями) іншої дитини, але усиновлення було скасовано або визнано недійсним (було припинено опіку, піклування чи діяльність прийомної сім`ї або дитячого будинку сімейного типу) з їхньої вини; перебувають на обліку або на лікуванні у психоневрологічному чи наркологічному диспансері; зловживають спиртними напоями або наркотичними засобами; не мають постійного місця проживання та постійного заробітку (доходу); страждають на хвороби, перелік яких затверджений центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров`я; є іноземцями, які не перебувають у шлюбі, крім випадків, коли іноземець є родичем дитини, були засуджені за злочини проти життя і здоров`я, волі, честі та гідності, статевої свободи та статевої недоторканості особи, проти громадської безпеки, громадського порядку та моральності, у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, а також за злочини, передбачені статтями 148, 150, 150-1, 164, 166, 167, 169, 181, 187, 324, 442 КК України, або мають непогашену чи не зняту в установленому законом порядку судимість за вчинення інших злочинів; за станом здоров`я потребують постійного стороннього догляду; є особами без громадянства; перебувають у шлюбі з особою, яка відповідно до пунктів 3-6, 8 і 10 цієї статті не може бути усиновлювачем. Крім осіб, зазначених у частині першій цієї статті, не можуть бути усиновлювачами інші особи, інтереси яких суперечать інтересам дитини Згідно ст. 217 СК України усиновлення дитини здійснюється за вільною згодою її батьків. Згода батьків на усиновлення дитини має бути безумовною. Угода про надання усиновлювачем плати за згоду на усиновлення дитини батькам, опікунам чи іншим особам, з якими вона проживає, є нікчемною. Згода батьків на усиновлення може бути дана ними лише після досягнення дитиною двомісячного віку. Якщо мати чи батько дитини є неповнолітніми, крім їхньої згоди на усиновлення потрібна згода їхніх батьків. Письмова згода матері на усиновлення засвідчується нотаріусом. Мати, батько дитини мають право відкликати свою згоду на усиновлення до набрання чинності рішенням суду про усиновлення. Статтею 218 СК України передбачено, що для усиновлення дитини потрібна її згода, якщо вона досягла такого віку та рівня розвитку, що може її висловити. Згода дитини на її усиновлення дається у формі, яка відповідає її вікові та стану здоров`я. Дитина має бути проінформована про правові наслідки усиновлення. Усиновлення провадиться без згоди дитини, якщо вона у зв`язку з віком або станом здоров`я не усвідомлює факту усиновлення. Згода дитини на усиновлення не потрібна, якщо вона проживає в сім`ї усиновлювачів і вважає їх своїми батьками. Як роз`яснюється у пункті 6 постанови Пленуму Верховного суду України від 30 березня 2007 року за № 3 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав», вирішуючи заяву по суті, суд зобов`язаний перевірити наявність передбачених законом підстав для усиновлення, зокрема: чи дали батьки дитини згоду на це (якщо вона необхідна); чи може заявник бути усиновлювачем, чи є дитина відповідно до законодавства суб`єктом усиновлення і чи виконано вимоги частин 1-3 ст. 218 СК України щодо наявності згоди дитини; чи відповідають висновок органу опіки та піклування і дозвіл на усиновлення уповноваженого органу виконавчої влади необхідним вимогам. Відповідно до ч. 1 ст. 220 СК України на усиновлення дитини одним із подружжя потрібна письмова згода другого з подружжя, засвідчена нотаріально. Згідно із ст. 8 Європейської конвенції про усиновлення дітей, прийнятої 24 квітня 1967 року в Страсбурзі, і яка, відповідно до ст. 9 Конституції України, є складовою частиною національного законодавства України, компетентний орган приймає рішення про усиновлення лише тоді, коли впевниться, що воно здійснюється в інтересах дитини. Кожного разу компетентний орган звертає особливу увагу на те, щоб це усиновлення забезпечило дитині стабільні та гармонійні домашні умови. В силу ст. 224 СК України суд, постановляючи рішення про усиновлення дитини, враховує обставини, що мають істотне значення, зокрема: стан здоров`я та матеріальне становище особи, яка бажає усиновити дитину, її сімейний стан та умови проживання, ставлення до виховання дитини; мотиви, на підставі яких особа бажає усиновити дитину; мотиви того, чому другий із подружжя не бажає бути усиновлювачем, якщо лише один із подружжя подав заяву про усиновлення; взаємовідповідність особи, яка бажає усиновити дитину, та дитини, а також те, як довго ця особа опікується вже дитиною; особу дитини та стан її здоров`я; ставлення дитини до особи, яка бажає її усиновити. При дотриманні всіх умов, встановлених цим Кодексом, здатності особи, яка бажає усиновити дитину, забезпечити стабільні та гармонійні умови для життя дитини суд постановляє рішення, яким оголошує цю особу усиновлювачем дитини. При дотриманні всіх умов, встановлених цим Кодексом, здатності особи, яка бажає усиновити дитину, забезпечити стабільні та гармонійні умови для життя дитини суд постановляє рішення, яким оголошує цю особу усиновлювачем дитини. Статтею 225 СК України передбачено, що усиновлення вважається здійсненим у день набрання чинності рішенням суду про усиновлення. Відповідно до частин 1, 3, 4, 5 ст. 232 СК України з моменту здійснення усиновлення припиняються особисті та майнові права і обов`язки між батьками та особою, яка усиновлена, а також між нею та іншими її родичами за походженням. З моменту усиновлення виникають взаємні особисті немайнові та майнові права і обов`язки між особою, яка усиновлена (а в майбутньому - між її дітьми, внуками), та усиновлювачем і його родичами за походженням. Усиновлення надає усиновлювачеві права і накладає на нього обов`язки щодо дитини, яку він усиновив, у такому ж обсязі, який мають батьки щодо дитини. Усиновлення надає особі, яку усиновлено, права і накладає на неї обов`язки щодо усиновлювача у такому ж обсязі, який має дитина щодо своїх батьків. В силу ч. 1 ст. 229 СК України особа, яка подала заяву про усиновлення, може виявити бажання бути записаною у Книзі реєстрації народжень матір`ю, батьком дитини або повнолітньої особи. Якщо усиновлюється дитина, яка досягла семи років, то для запису усиновлювача матір`ю, батьком потрібна згода дитини, крім випадку, передбаченого частиною четвертою статті 218 цього Кодексу. Суд задовольняє таку заяву усиновлювача у рішенні про усиновлення, якщо це відповідає інтересам дитини. Згідно частин 2, 3, 4 ст. 231 СК України, якщо усиновлювач записується батьком дитини, відповідно змінюється по батькові дитини. Якщо усиновлюється повнолітня особа, її прізвище, ім`я та по батькові можуть бути змінені у зв`язку з усиновленням за заявою усиновлювача та усиновленої особи. Про зміни, передбачені у цій статті, суд зазначає у рішенні про усиновлення. Відповідно до ст. 234 CK України на підставі рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове свідоцтво про народження. Свідоцтво про народження, що було видане раніше, анулюється. Відповідно до підпункту 20 пункту 1 Розділу III Правил державної реєстрації актів громадянського стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 року за № 52/5, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. Так, згідно з пунктом 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, що затверджені наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 року за № 96/5, підставою для внесення змін в актовий запис цивільного стану є рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. В силу ст. 228 СК України, особи, яким у зв`язку з виконанням службових обов`язків доступна інформація щодо усиновлення (перебування осіб, які бажають усиновити дитину, на обліку, пошук ними дитини для усиновлення, подання заяви про усиновлення, розгляд справи про усиновлення, здійснення нагляду за дотриманням прав усиновленої дитини тощо), а також інші особи, яким став відомий факт усиновлення, зобов`язані не розголошувати її, зокрема і тоді, коли усиновлення для самої дитини не є таємним. Відомості про усиновлення видаються судом лише за згодою усиновлювача, крім випадків, коли такі відомості потрібні правоохоронним органам, суду у зв`язку з цивільною справою чи кримінальним провадженням. Таємниця усиновлення забезпечується також відповідно до статей 229-231 цього Кодексу. Особи, які розголосили таємницю усиновлення, несуть відповідальність, встановлену законом. За змістом ст. 314 ЦПК України, за результатами розгляду заяви про усиновлення суд ухвалює рішення. У разі задоволення заяви суд зазначає у резолютивній частині рішення про усиновлення дитини або повнолітньої особи заявником (заявниками). За клопотанням заявника (заявників) суд вирішує питання про зміну імені, прізвища та по батькові, дати і місця народження усиновленої дитини, про зміну імені, прізвища, по батькові усиновленої повнолітньої особи, про запис усиновлювачів батьками. Судові витрати, пов`язані з розглядом справи про усиновлення, відносяться на рахунок заявника (заявників). Якщо після ухвалення рішення про усиновлення, але до набрання ним законної сили батьки дитини відкликали свою згоду на її усиновлення, суд скасовує своє рішення і поновлює розгляд справи. У разі відкликання заяви про усиновлення після ухвалення рішення про усиновлення, але до набрання ним законної сили, суд скасовує своє рішення і залишає заяву без розгляду. Усиновлення вважається здійсненим із дня набрання законної сили рішенням суду. Для внесення змін до актового запису про народження усиновленої дитини або повнолітньої особи копія рішення суду надсилається до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення, а у справах про усиновлення дітей іноземцями - також до уповноваженого органу виконавчої влади. У § 145 рішення від 15 листопада 1996 року у справі «Chahal v. theUnitedKingdom» (заява № 22414/93) Європейський Суд з прав людини зазначив, що норма права щодо способу захисту гарантують на національному рівні ефективні правові способи для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни. Крім того, Європейський Суд з прав людини вказав на те, що за деяких обставин вимоги статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року можуть забезпечуватися всією сукупністю способів, що передбачаються національним правом. У свою чергу, у статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року гарантується доступність на національному рівні засобу захисту, здатного втілити в життя сутність прав та свобод за цією Конвенцією, в якому б вигляді вони не забезпечувались у національній правовій системі (§ 75 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Афанасьєв проти України» від 05 квітня 2005 року (заява № 38722/02) У судовому засіданні не встановлено будь-яких обмежень, передбачених статтями 211, 212 Сімейного Кодексу України, щодо можливості заявника бути усиновлювачем. Також, при наданні заявником заяви про усиновлення, а також Виконавчим комітетом Яготинської міської ради висновку про доцільність усиновлення [PERSON] дотримано вимоги наведеного вище законодавства України. Мати дитини [PERSON] та батько [PERSON] надали згоду на усиновлення про що наявні докази, дитина не заперечувала проти його усиновлення заявником по справі. Враховуючи встановлені обставини справи, суд констатує, що підстав для визнання заявника таким, що не може бути усиновлювачем малолітнього [PERSON] , [INFO] , не виявлено. Таким чином, враховуючи вищевикладене в своїй сукупності, суд приходить до переконання, що заявник здатний забезпечити стабільні та гармонійні умови для життя дитини, тому заява є належним чином обґрунтованою та такою, що підлягає до задоволення. За замістом ч. 4 ст. 314 ЦПК України усі судові витрати, пов`язані з розглядом справи про усиновлення, відносяться на рахунок заявника (заявників). Відтак, судові витрати у справі, котрі полягають у сплаті заявником судового збору за подання ним до суду заяви про усиновлення дитини, слід залишити за останнім, оскільки покладення їх на державу або ж на інших осіб при ухваленні рішення у справі у порядку окремого провадження чинним ЦПК України не передбачено.

Outcome: approved