Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-12 00:00:00

І. Виклад позиції позивача. 25 серпня 2023 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій просив визнати пропуск строку на прийняття спадщини після смерті [PERSON] з поважних причин та визначити позивачу додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] .. В обґрунтування позовних вимог зазначав, що [INFO] помер чоловік позивача [PERSON] . 24 грудня 2012 року [PERSON] склав заповіт, відповідно до якого на випадок його смерті усе майно(рухоме та нерухоме), де б воно не було та з чого воно б не складалося, і взагалі все те, що належить йому та буде належати на день смерті, заповів [PERSON] , [INFO] .. З 24 лютого 2022 року в Україні введено режим воєнного стану і було наголошено про те, що строк на прийняття спадщини буде продовжено на весь час дії воєнного стану. Херсонська міська територіальна громада з адміністративним центром місто Херсон з 01.03.2021 року до 11.11.2022 року визначалась, як тимчасово окупована рф територія України. За наказом Міністерства юстиції України від 01.04.2022 року №1307/5, яким затверджено Перелік адміністративно-територіальних одиниць, в межах яких припиняється доступ користувачів до єдиних та державних реєстрів, що був чинний у продовж періоду коли позивачка могла подати заяву на прийняття спадщини(з 04.12.2021 по 04.06.2022) доступ був обмежений для користувачів Херсонської області в цілому. Виїхати під час окупації Херсонської області на підконтрольну територію України позивачка не мала змоги, лише після деокупації частини Херсонської області, нотаріальні контори почали відновлювати свою діяльність, що дало останній можливість реалізувати своє право на подання заяви про прийняття спадщини. 15.08.2023 року позивач звернулася до Другої Херсонської державної нотаріальної контори Херсонської області з заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті [INFO] [PERSON] , однак листом державний нотаріус відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропуском строку встановленого статтею 1269 ЦК України. Вказує, що встановлений законом строк на прийняття спадщини пропущено з поважних причин, оскільки вторгнення в Україну збройних сил рф та окупація Херсонської області є поважною причиною пропущення позивачем строку на прийняття спадщини і є підставою для надання додаткового строку для реалізації спадкових прав. Вказані обставини вважає поважними для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, а тому звертається до суду з вказаним позовом. ІІ. Виклад позиції відповідача. 29.07.2024 року представник відповідача за довіреністю Гостєв Антон Володимирович надав відзив на позовну заяву за змістом якого відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки позов заявлено до неналежного відповідача, крім того відповідач звертає увагу суду на ту обставину, що у заповіті зазначено, що уразі смерті [PERSON] чи неприйняття нею спадщини, все вищезазначене майно, що належало спадкодавцю останній заповідав [PERSON] , 1969 р.н.., оскільки позивачка пропустила строк на звернення із заявою про прийняття спадщини то вважається такою, що не прийняла спадщину, у зв`язку із чим у іншої особи виникло право на прийняття спадщини, вказаної у заповіті. ІІІ. Процесуальні дії суду у справі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 04.01.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 22.07.2024 року. 19.07.2024 року представник відповідача за довіреністю Гостєв А.В. через систему «Електронний суд» надіслав заяву про відкладення розгляду справи. У зв`язку із перебуванням Головуючого у справі судді у судовому засіданні з розгляду іншої кримінальної справи судове засідання не відбулося. Розгляд справи призначено на 05.08.2024 року. 29.07.2024 року представник відповідача за довіреністю Гостєв А.В. надав відзив на позовну заяву за змістом якого заперечував проти задоволення позовних вимог. 30.07.2024 року від позивача надійшло клопотання про слухання справи без участі позивача, позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити, не заперечувала проти ухвалення заочного рішення. У зв`язку із відсутністю клопотання позивача про закриття підготовчого провадження та неявки учасників справи судове засідання не відбулося. Справу призначено на 05.09.2024 року. Позивач у судове засідання не з`явився, у раніше поданій заяві просив справу розглядати без участі позивача. 05.09.2024 року від представника відповідача надійшло клопотання про проведення судового засідання та закриття підготовчого провадження без його участі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 05.09.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу\~до судового\~розгляду по суті на 10.10.2024\~року. 03.10.2024 року через систему «Електронний суд» від представника відповідача надійшла заява про відкладення розгляду справи. У судове засідання позивач не з`явився, у раніше поданій заяві просив справу вирішити без участі позивача. Позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. У зв`язку із клопотання сторони відповідача про відкладення розгляду справи, судове засідання не відбулося. Розгляд справи призначено на 22.10.2024 року. У зв`язку із перебуванням головуючого у справі судді у нарадчій кімнаті з розгляду іншої кримінальної справи судове засідання не відбулося. Справу призначено до розгляду на 14.11.2024 року. У судове засідання позивач не з`явився, у поданій заяві від 12.11.2024 року просив справу вирішити без участі позивача. Позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. У судове засідання представник відповідача не з`явився у поданій заяві від 14.11.2024 року просив розгляд справи здійснити без його участі, позовні вимоги не визнав з підстав викладених у відзиві до позовної заяви, а саме: що Херсонська міська військова адміністрація є неналежним відповідачем по справі, з огляду на те, у даному випадку належним відповідачем має бути саме Херсонська міська рада, як орган, уповноважений на здійснення розпорядженням майном громади. У зв`язку із ненадходженням інформації від Другої Херсонської державної нотаріальної контори витребуваної судом, судове засідання відкладено на 28.11.2024 року. У зв`язку із масованою ракетною атакою, знеструмлення регіону та проведенням ремонтних робіт судове засідання що призначалось на 28.11.2024 року не відбулося. Розгляд справи призначено на 11.12.2024 року. У зв`язку із перебуванням головуючого у нарадчій кімнаті з розгляду іншої цивільної справи, судове засідання не відбулося. Розгляд справи призначено на 29.01.2025 року. У зв`язку із надходженням на адресу суду заяви від 24.01.2025 року від представника відповідача про відкладення судового засідання, розгляд справи не відбувся. Судове засідання призначено на 13.03.2025 року. 25.02.2025 року від Другої Херсонської державної нотаріальної контори надійшла інформація витребувана судом. У судове засідання позивач не з`явився, у раніше поданих заявах просив справу вирішити без участі позивача. Позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. У судове засідання представник відповідача не з`явився у поданій заяві від 13.03.2025 року просив розгляд справи здійснити без його участі, позовні вимоги не визнав з підстав викладених у відзиві до позовної заяви. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Таким чином, враховуючи згоду учасників справи на розгляд справи у їх відсутності, та наявності в матеріалах справи відзиву у якому викладена позиції відповідача щодо заявленого позову, суд постановив розглянути справу за відсутності учасників справи, крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані сторонами докази та повідомлені ними обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались. ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин. Відповідно до відмітки у паспорті громадянина України виданого Дніпровським ВМ ХМВ УМВС України в Херсонській області 06.02.2007 року серії [NUMBER] , між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] Комсомольським р/РАЦС м. Херсона 03.06.2005 року зареєстровано шлюб. 24.12.2012 року [PERSON] , [INFO] склав Заповіт посвідчений приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Голодюк О.М., відповідно до якого на випадок своєї смерті заповідав належне йому майно зазначене у заповіті [PERSON] , [INFO] , [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , про що 06 грудня 2021 року Корабельним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) зроблено актовий запис №1160 та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . Відповідно до Довідки №28 від 12.08.2023 року Голови правління ОСББ «Фонтан» [PERSON] , [PERSON] , [INFO] , проживає за адресою: [ADDRESS] з 15.06.1993 року. Відповідно до відмітки у паспорті громадянина України виданого Дніпровським ВМ ХМВ УМВС України в Херсонській області 06.02.2007 року серії [NUMBER] , [PERSON] , [INFO] має зареєстроване місце проживання за адресою: [ADDRESS] з 23.09.1971 року. Відповідно до інформації зазначеної у листі-роз`ясненні наданого державним нотаріусом Другої Херсонської державної нотаріальної контори Єрьоменко І.О., померлий [PERSON] , проживав за адресою: [ADDRESS] . 15.08.2023 року [PERSON] звернулася до Другої Херсонської ДНК з заявою про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] , [INFO] . Листом-роз`ясненням від 18.08.2023 року завідувач Другої Херсонської ДНК Херсонської області Єрьоменко І.О. роз`яснив [PERSON] , що нею пропущено строк для подання заяви про прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду із відповідним позовом. У визначений законом строк для прийняття спадщини позивач не звернулася до нотаріуса із відповідною заявою, оскільки 24.02.2022 року відбулося вторгнення збройних сил рф на територію України у тому числі і на територію Херсонської області та м. Херсон, що є загальновідомим фактом і не потребує додаткового доказування, з огляду на що позивач не мала можливості подати заяву про прийняття спадщини у строки визначені законом. Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру(спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) за №80016245 від 07.02.2025 року про заведення спадкових справ про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , померлого [INFO] інформація відсутня. V. Оцінка Суду. Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно принципу диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст. 13 ЦПК України). Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). При вирішенні цивільного спору суд керується Конституцією України, законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, застосовує інші правові акти, враховує завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, особливості предмета спору та ціну позову, складність справи, її значення для сторін та час, необхідний для розгляду справи, покладення доведення обставин, які мають значення для справи, саме сторонами, права яких є рівними, як і покладення саме на кожну сторону ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій та з урахуванням меж заявлених вимог та заперечень та обсягу поданих доказів. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, які належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст.ст.1217, 1218 ЦК України). Частинами 1, 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Статтею 1261 передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця. За статтею 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків встановлених статтею 1259 цього Кодексу. За ч. ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що [INFO] помер спадкодавець [PERSON] . Його дружина [PERSON] на час смерті чоловіка зі спадкодавцем за однією адресою зареєстрована не була. За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Частиною 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 року №642022, у зв`язку із військовою агресією рф проти України, з 24.02.2022 року в Україні введено воєнний стан, який до теперішнього часу продовжено. Згідно до листа Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 року за №2024/02.0-7.1 визначено форс-мажорною обставину військову агресію рф(обставини непереборної сили). Такі обставини з 24.02.2022 року до їх офіційного закінчення є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язкам, виконання яких настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин(обставин непереборної сили). Відповідно до Переліку територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні(блокуванні) станом на 25 квітня 2022 року, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 року №75 значиться Херсонська територіальна громада Херсонської області. За Переліком територій, на яких ведуться(велися) бойові дії або тимчасово окупованих рф, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 року №309 Херсонська міська територіальна громада Херсонського району Херсонської області(розділ 1.9.) з 11.11.2022 року відноситься до територій на яких ведуться бойові дії. Згідно цього переліку територія м. Херсон віднесена до тимчасово окупованих рф з 01.03.2022 року по 11.11.2022 року. Як встановлено судом із наданих до суду матеріалів та доказів, [PERSON] звернулась 15.08.2023 року до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [INFO] [PERSON] , однак із пропуском шестимісячного строку визначеного законом для подання заяви. Спадкоємцю, який пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила вказаної статті можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року при розгляді справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини судам слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Згідно Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», вбачається що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Подібна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц, від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно з ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Статтею 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Предметом доказування у справі є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Враховуючи, що Законодавець не визначив чіткого переліку причин, які є поважними при пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, суд у кожному конкретному випадку, виходячи з аналізу конкретних обставин пропуску строку, вирішує питання про те, чи є причина його пропуску поважною. Тобто, питання про поважність пропуску строків є оціночним. Поважність причин може залежати від таких обставин як поведінка заявника, інших осіб, так і від чинників, що не пов`язані з людським фактором. Так, причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: обставина, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення дій у визначений законом строк, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк, протягом строку, який пропущено, що підтверджується належними і допустимими засобами доказування. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для сторони на вчинення певної дій. Відповідно до ч. 2 ст. 82 ЦПК України обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування. Як уже зазначалось, згідно положень Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України №309 від 22.12.2022 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23.12.2022 року за №1668/39004 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велись) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією», територія м. Херсон з 01 березня 2022 по 11 листопада 2022. Статтею 9\~Закону України\~«Про забезпечення\~прав і\~свобод громадян\~та правовий\~режим на\~тимчасово окупованій\~території України» державні органи та органи місцевого самоврядування, утворені відповідно до Конституціїта законів України, їх посадові та службові особи на тимчасово окупованій території діють лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Будь-які органи, їх посадові та службові особи на тимчасово окупованій території та їх діяльність вважаються незаконними, якщо ці органи або особи створені, обрані чи призначені у порядку, не передбаченому законом. Будь-який акт (рішення, документ), виданий органами та/або особами, передбаченими частиною другою цієї статті, є недійсним і не створює правових наслідків. Встановлення зв`язків та взаємодія органів державної влади України, їх посадових осіб, органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб з незаконними органами (посадовими особами), створеними на тимчасово окупованій території, допускається виключно з метою забезпечення національних інтересів України, захисту прав і свобод громадян України, виконання міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, сприяння відновленню в межах тимчасово окупованої території конституційного ладу України. За вказаних вище обставин та враховуючи вимоги чинного законодавства, суд приходить до висновку про обґрунтованість доводів позивача щодо наявності поважних причин пропуску останнім строку для прийняття спадщини за заповітом. Суд не приймає до уваги доводи представника відповідача щодо звернення позивача з позовною заявою до неналежного відповідача, оскільки відповідно до частини другої\~статті 10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану"\~у разі утворення військової адміністрації населеного пункту (населених пунктів) Верховна Рада України за поданням Президента України може прийняти рішення про те, що у період дії воєнного стану та 30 днів після його припинення чи скасування: 1) начальник військової адміністрації: крім повноважень, віднесених до його компетенції цим Законом, здійснює повноваження сільської, селищної, міської ради, її виконавчого комітету, сільського, селищного, міського голови; може затвердити тимчасову структуру виконавчих органів сільської, селищної, міської ради (для працівників, посади яких не включені до тимчасових штатних розписів, оголошується простій або здійснюється їх переведення на рівнозначну чи нижчу посаду); 2) апарат сільської, селищної, міської ради та її виконавчого комітету, інші виконавчі органи (з урахуванням абзацу третього пункту 1 цієї частини), комунальні підприємства, установи та організації відповідної територіальної громади підпорядковуються начальнику відповідної військової адміністрації. Відповідно до постанови Верховної Ради України Про здійснення начальниками військових адміністрацій населених пунктів у Бериславському, Генічеському, Каховському, Скадовському, Херсонському районах Херсонської області повноважень, передбачених частиною другою\~статті 10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану"\~у період дії воєнного стану в Україні та 30 днів після його припинення чи скасування: 1) начальники Калинівської селищної, Борозенської та Милівської сільських військових адміністрацій Бериславського району, Генічеської міської та Новотроїцької селищної військових адміністрацій Генічеського району, Асканія-Нової, Великолепетиської, Верхньорогачицької, Горностаївської селищних та Зеленопідської сільської військових адміністрацій Каховського району, Мирненської селищної та Новомиколаївської сільської військових адміністрацій Скадовського району, Херсонської міської, Великокопанівської та Станіславської сільських військових адміністрацій Херсонського району Херсонської області:крім повноважень, віднесених до їх компетенціїЗаконом України"Про правовий режим воєнного стану", здійснюють повноваження відповідних сільських, селищних, міських рад, їх виконавчих комітетів, відповідних сільських, селищних, міських голів; можуть затвердити тимчасову структуру виконавчих органів відповідної сільської, селищної, міської ради (для працівників, посади яких не включені до тимчасових штатних розписів, оголошується простій або здійснюється їх переведення на рівнозначну чи нижчу посаду); 2) апарати Борозенської, Великокопанівської, Зеленопідської, Милівської, Новомиколаївської, Станіславської сільських, Асканія-Нової, Великолепетиської, Верхньорогачицької, Горностаївської, Калинівської, Мирненської, Новотроїцької селищних, Генічеської, Херсонської міських рад та їх виконавчих комітетів, інші виконавчі органи (з урахуваннямабзацу третьогопункту 1 частини другої\~статті 10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану"), комунальні підприємства, установи та організації відповідних територіальних громад підпорядковуються начальникам відповідних військових адміністрацій населених пунктів у Бериславському, Генічеському, Каховському, Скадовському, Херсонському районах Херсонської області. З урахуванням вищевикладеного Херсонська міська війська адміністрація є належним відповідачем в даній справі. В ході розгляду справи також встановлено, що строк виділений законом позивачу на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини припав на 04 червня 2022 року, тобто у період дії воєнного стану, крім того у цей період м. Херсон, ще перебувало у військовій окупації рф. Враховуючи встановлене та положення ст. 1270 ЦК України, відповідно до якої право спадкоємця у будь-який час протягом 6-місячного строку звернутися з заявою про прийняття спадщини і цей строк не може бути меншим та відсутність встановленого законом обов`язку спадкоємця передбачити на майбутнє неможливість звернення з такою заявою у зв`язку з непередбачуваними обставинами, з огляду на встановлені під час судового розгляду обставини, суд визнає поважними причини пропуску строку позивачкою для звернення із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину до нотаріуса і вважає за можливе визначити позивачці додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. З огляду на викладене позов підлягає задоволенню. VІ. Заходи забезпечення позову (заяви). Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися. VIІ. Розподіл судових витрат між сторонами. Позивачем не заявлено вимогу про стягнення судових витрат з відповідача.

Outcome: approved