Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-05 00:00:00

Зміст позовних вимог Представник позивачки [PERSON] у грудні 2024 року звернувся до суду із указаним позовом, який мотивував тим, що [INFO] у м. Лебедин Сумської області помер двоюрідний брат позивачки [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на все належне йому майно, у тому числі на право на земельну частку (пай), посвідчене сертифікатом серії [NUMBER] , зареєстрованим у Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай), що видаються Тростянецькою районною державною адміністрацією членам ВАТ «Півненківський бурякорадгосп» Тростянецького району Сумської області, 19.10.1999 № 145. У листопаді 2024 року позивачка звернулася до приватного нотаріуса Охтирського районного нотаріального округу Сумської області з питання оформлення спадщини за законом після смерті свого двоюрідного брата [PERSON] , але нотаріусом було усно повідомлено позивачці про наявні перешкоди в оформленні спадкових прав, оскільки [PERSON] на день смерті спадкодавця разом з ним не була зареєстрована за однією адресою, відсутнє повне документальне підтвердження родинних зв`язків, а також пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини. Представник позивачки стверджує, що [PERSON] є двоюрідною сестрою спадкодавця [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . У позовній заяві представник позивачки зазначив, що [PERSON] народилася [INFO] у с. Микитівка Тростянецького району Сумської області. Її батьки [PERSON] та [PERSON] . Проживала у с. Вишневе Тростянецького району Сумської області до 1974 року, після чого вийшла заміж та виїхала до м. Суми. [PERSON] народився [INFO] у с. Вишневе Тростянецького району Сумської області, проживав з матір`ю, був інвалідом з дитинства. Батько позивачки [PERSON] народився [INFO] у с. Дергачі Дергачівського району Харківського округу. Його батьками були [PERSON] . та [PERSON] (так зазначено у документі). Мати спадкодавця [PERSON] народилася [INFO] у с. Дергачі Дергачівського району Харківського округу. ЇЇ батьками були [PERSON] . та [PERSON] (так зазначено у документі). Батько позивачки та мати [PERSON] були рідними братом та сестрою. Представник позивачки зазначає, що [PERSON] є двоюрідною сестрою [PERSON] . Посилаючись на указані обставини, представник позивачки просить суд: 1) встановити факт, що [PERSON] , [INFO] є двоюрідною сестрою [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] ; 2) визначити [PERSON] додатковий строк тривалістю 3 місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання до нотаріуса Охтирського районного нотаріального округу заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] . Процесуальні дії у справі Ухвалою суду від 17.12.2024 відкрито провадження за правилами загального позовного провадження та призначено справу до підготовчого судового засідання на 07.01.2025. Ухвалою суду від 07.01.2025 відкладено підготовче судове засідання для витребування доказів до 19.02.2025. Ухвалою суду від 19.02.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. У судовому засіданні позивачка та її представник заявлений позов підтримали повністю з підстав указаних у ньому, просили позов задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не з`явився та подав заяву, у якій просить суд справу розглядати без його участі, щодо вирішення спору покладається на розсуд суду. Заслухавши пояснення позивачки та її представника, показання свідків, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає, що між сторонами мають місце цивільні правовідносини, пов`язані із спадковими спорами, позов обґрунтований і підлягає задоволенню. Фактичні обставини справи встановлені судом та мотиви суду Судом установлено, що позивачка [PERSON] , народилась [INFO] у с. Микитівка Тростянецького району Сумської області, що підтверджується свідоцтвом про народження Серії [NUMBER] (а.с. 8). Родинний зв`язок [PERSON] та [PERSON] підтверджено такими доказами. Із матеріалів справи вбачається, що позивачка [PERSON] до шлюбу з [PERSON] мала прізвище « [PERSON] » (а.с. 17). Батьками позивачки були [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження [PERSON] Серії [NUMBER] (а.с. 8). Батько позивачки - [PERSON] є рідним братом [PERSON] . Їх спільні батьки це [PERSON] . (так у документі) та [PERSON] (так у документі). Це підтверджується архівними довідками з Державного архіву Харківської області та копіями записів про народження (а.с. 11, 14). Немає сумніву, що прізвище [PERSON] в одному з записів є жіночою формою прізвища матері - [PERSON] . Щодо форми прізвища [PERSON] , яка зустрічається в документах виданих 1925 та 1927 роках, сукупністю доказів та показаннями свідків підтверджено, що вони стосуються саме батька позивачки [PERSON] та його сестри [PERSON] і в наступних виданих цим особам документах зазначено вже прізвище [PERSON] / [PERSON] . [PERSON] , є матір`ю [PERSON] за інформацією Запису акта про народження від 23.06.1965 № 19 (а.с. 99). Допитані у судовому засіданні свідки [PERSON] та [PERSON] Підтвердили тривале знайомство з цією родиною, а також наявність родинних зв`язки позивачки з [PERSON] . Повідомили, що її батько і його мати були братом і сестрою. Зазначили, що [PERSON] підтримувала з [PERSON] родинні зв`язки: поглядала його в лікарні, влаштовувала в спеціалізований інтернат, бо він потребував медичного догляду, навідувала в інтернаті возила йому речі та продукти. Саме до неї звертались після травми [PERSON] , як до його єдиної родички. Факт родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] має для позивачки юридичне значення, без його встановлення неможливо оформити спадщину. Отже, заслухавши пояснення представника заявниці, показання свідків та дослідивши надані докази, суд дійшов висновку, що факт родинних відносин, а саме, що [PERSON] є двоюрідною сестрою [PERSON] , знайшов підтвердження обставинами справи, позовна заява у цій частині є обґрунтованою та підлягає задоволенню. Вирішуючи заявлену представником позивачки вимогу про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, суд враховує таке. Батько позивачки [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії [NUMBER] (а.с. 13). Мати позивачки [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії [NUMBER] (а.с. 20). [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується актовим записом про смерть Серії [NUMBER] (а.с. 61). [PERSON] помер [INFO] у м. Лебедин, що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії [NUMBER] (а.с. 67). На момент смерті знаходився у Лебединському психоневрологічному інтернаті, у документах інтернату значиться як одинокий, сім`ї та дітей не має (а.с. 68-79). Враховуючи досліджені судом письмові докази та показання свідків знайшла підтвердження та обставина, що позивач [PERSON] є двоюрідною сестрою [PERSON] , який помер [INFO] у м. Лебедин Сумської області, а також те, що на момент його смерті не було інших осіб які мали з ним спільне проживання. Відповідно до інформації наданої державним нотаріусом Другої Охтирської державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Воропай В.В. та Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 79949049 від 04.02.2025., спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася, заповіт від імені померлого не посвідчувався (а.с.93-94). Приватний нотаріус Охтирського районного нотаріального округу Сумської області відмовив позивачці у вчиненні нотаріальних дій по оформленню спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] у м. Лебедин Сумської області, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до роз`яснень, які містяться в абзаці 3 пункту 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Ураховуючи, що державним нотаріусом, відповідно до статті 49 Закону України «Про нотаріат» було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, позивач обґрунтовано звернувся до суду. Вирішуючи заявлену позивачем вимогу про встановлення факту родинних відносин суд враховує наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до пункту 5 частини 2 статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення факту, що має юридичне значення. Згідно пункту 1 частини 1 статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Відповідно до пункту 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Відповідно до статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків. Згідно частини 1 статті 1217 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Частиною першою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Строк прийняття спадщини установлений частиною 1 статті 1270 ЦК України і складає шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з вимогами частин 1, 3 статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦПК України (шість місяців), не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом указаної норми позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини. Наведені представником позивачки обставини про те, що остання на час перебігу строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] 3 березня 2020 року у зв`язку із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19 в Україні встановлені карантинні обмеження та запроваджено посилені протиепідемічні заходи, в подальшому, до завершення встановленого шестимісячного строку для прийняття спадщини з дня смерті спадкодавця розпочалося повномасштабне вторгнення Російської Федерації на територію України у зв`язку з чим було окуповано місто Тростянець, суд вважає такими, що в сукупності з складністю та тривалістю документального підтвердження родинних зв`язків, дійсно перешкодили позивачці звернутися до нотаріуса у встановлений строк для прийняття спадщини. З огляду на встановлені судом обставини щодо неподання позивачкою до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, відсутність заперечень відповідача проти позову, виходячи із загальних засад цивільного судочинства, суд вважає розумним та справедливим визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини. Отже, позов підлягає задоволенню у повному обсязі.

Outcome: approved