Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-13 00:00:00

До Деснянського районного суду м. Києва надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. Ціна позову 172653,82 грн. Вимоги позову обгрунтовано наступним. 17.01.2024 року орієнтовно о 18 год. 40 хв. за адресою [ADDRESS] , яка знаходиться на 9-му поверсі, відбулася пожежа. Квартира, в якій відбулася пожежа належить гр.. [PERSON] , надалі Відповідач-1, та його матері, [PERSON] , надалі Відповідач-2, в рівних долях кожному, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 367715878 від 28.02.2024. За фактом пожежі було викликано ДСНС Деснянського району, яка здійснила гасіння пожежі штатними засобами, передбаченими для гасіння пожеж. Факт пожежі підтверджується звітом Деснянського районного управління ГУ ДСНС України в м. Києві м. Києва від 23.01.2024 року та Актом про пожежу ДСНС від 17.01.2024 року. За результатами ліквідації пожежі відбулося затоплення квартири [ADDRESS] , та належить на праві власності мені, [PERSON] , надалі Позивач. Причиною виникнення пожежі, зі слів самого Відповідача-1, стало залишення без нагляду газової плити та порушення правил пожежної безпеки. В наслідок пожежі відбулося пошкодження квартири Позивача, а саме залиття, що підтверджується Актом ЖЕД-313 від 18.01.2024 про огляд 17.01.2024 комісією у складі представників ЖЕД-313, а саме: головного інженера [PERSON] , майстра тех..дільниці [PERSON] , слюсаря-сантехніка [PERSON] та Позивача. Зазначеною комісією встановлено залиття стін, стелі, здуття ламінат, пошкодження електричних розеток у кімнаті, ванні, коридорі та кухні. Згідно зі звітом Деснянського районного управління ЕУ ДСНС України в м. Києві м. Києва від 23.01.2024 року, ймовірною причиною виникнення пожежі стало паління у ліжку. Отже, за наявністю зазначених висновків, причиною виникнення пожежі є порушення правил пожежної безпеки з боку власників квартири № 182 , тобто Відповідачів, а в результаті її гасіння відбулося пошкодження квартири Позивача, тобто мені був нанесений збиток на суму 122 653,82 грн., якій підтверджується будівельно-ремонтним кошторисом від 06.02.2024 (надається до позову), складеним ТОВ «БМП ГРУП» (код 42382730, м. Київ, вул.. зодчих, 50-А, оф. 1), що здійснює будівельну та ремонтну діяльність. Крім цього, 21.02.2024, Відповідачами по справі відбулося додаткове затоплення квартири Позивача та в наслідок чого відбулося не тільки додаткове пошкодження квартири Позивача, а також пошкодження меблів, що взагалі потребує додаткових фінансових витрат з боку Позивача для відновлення можливості користуватися квартирою для проживання, (фото пошкоджень квартири Позивача додаються). 26.02.2024 комісією у складі представників ЖЕД-13, а саме: головного інженера [PERSON] , майстра тех..дільниці [PERSON] , слюсаря-сантехніка [PERSON] та Позивача. Зазначеною комісією встановлено повторне залиття стін, стелі, здуття ламінат, пошкодження електричних розеток у кімнаті, ванні, коридорі та кухні, що відбулося внаслідок із переливом води із ванни у ванній кімнаті у квартирі №182 . Вищезазначені обставини привели до того, що я не можу мешкати у своєї квартирі в якій необхідно провести будівельний ремонт квартири, а саме: - стелі на площі понад 20 кв.м., - стін у кімнаті та кухні (переклейка шпалер, фарбування тощо) на площі 43 кв.м. - відновити електричну напругу у розетках - замінити ламінат на площі 12 кв.м. Додатково звертаю увагу суду на те, що Відповідач-1 веде аморальний спосіб життя, зловживає спиртними напоями, неодноразово здійснював затоплення сусідів у 2022 та 2023 році, порушує правила поведінки у побуті та у будинку, що підтверджується відповідними довідками з Деснянського УП ГУНП в м. Києві складеними за фактами звернення мешканців будинку на лінію поліції «102». Причиною неодноразові затоплення моєї квартири, в тому числі і внаслідок пожежі квартири Відповідачів, що призвело до пошкодження моєї квартири, є безвідповідальна поведінка Відповідачів, не бажання вирішити проблеми, які вони створюють своєю поведінкою та способом життя, що завдало та продовжує завдавати мені моральних страждань, які полягають у тому, що відбулися зміни у моєму житті, які потребують додаткових фінансових та моральних затрат з мого боку. Такі обставини змушують мене шукати додаткові кошти для здійснення ремонту у квартирі, заміну меблів, я не маю зараз можливості мешкати у своєї квартирі та вимушений проживати тимчасово у своїх знайомих та друзів. Наразі, я працюю у АТ «БТА БАНК» (довідка з місця роботи надається) та не маю фінансових можливостей для наймання окремого житла та здійснення ремонту квартири, що викликає у мене негативні емоції та переживання, що також не сталося б, як би пожежа та затоплення не відбулися з вини Відповідачів. Зважаючи на вищевикладене, відношення Відповідачів до заподіяного, вважаю за необхідне стягнути з Відповідачів на мою користь на відшкодування моральної шкоди суму в розмірі 50 000,00 грн. З огляду на вищевикладене позивач просить суд: стягнути з [PERSON] та [PERSON] завдані ними збитки на користь [PERSON] у вигляді матеріальної шкоди на суму - 122 653 (сто двадцять дві тисячі шістсот п`ятдесят три) гривні,82 коп., та моральної шкоди на суму - 50 000 (п`ятдесят тисяч) гривень,00 коп.. та судовий збір у розмірі - 1726,54 грн. Ухвалою суду від 25 березня 2024 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. 09.07.2024 року представником відповідача [PERSON] адвокатом Сіренко Ю.Є.через систему «Електронний суд» подано відзив на позовну заяву відповідно до якої вважають вимоги позиваач необгрунтованими, безпідставними та такими, що не підлягають задоволеннб. В обгрунтування своєї позиції Відповідач вважає за необхідне зазначити наступне. В Акті ЖЕД-313 від 18.01.2024 року не міститься висновку комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття, а лише зазначається, що залиття квартири [ADDRESS] відбулося внаслідок ліквідації пожару в квартирі №182 , яка знаходиться на 9 поверсі, працівниками МНС України (надалі - Акти). В Акті ЖЕД-313 від 26.02.2024 року також не встановлено винних осіб, а зроблено висновок про разове залиття квартири [ADDRESS] відбулося внаслідок із переливом води у ванній кімнаті у квартирі № 182 . І невідомо як можливо зробити такий висновок без обстеження квартири № 182 . Відповідач-2 вважає за доцільне зазначити, що вищезазначені Акти оформлені без дотримання вимог Наказу Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», яким в Додатку №4 затверджено форму акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання). Так, в Актах мають бути надані висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та інше, а також мають бути підписи мешканців сусідніх квартир. На жодному з Актів таких підписів власників сусідніх квартир немає, у зв`язку з чим ці акти не можуть бути належними та допустимими доказами по справі, оскільки вони не встановлюють Відповідачів як винних осіб і висновки Актів не скріплені підписами власників сусідніх квартир. В доповнення до вищевикладеного необхідно відзначити, що Відповідач-2 лише зареєстрована в квартирі [ADDRESS] , однак в цій кватирі не проживала з 13 березня 2022 року , так як з початком повномасштабної агресії Російської федерації переїхала до свого молодшого сина [PERSON] та проживала разом з його родиною за адресою: [ADDRESS] . Зазначене можуть підтвердити наступні свідки: [PERSON] , [PERSON] . Таким чином, вина Відповідача-2 є недоведеною Позивачем належними та допустимими доказами по справі. Надані Позивачем докази на підтвердження розміру збитків, а саме: фотосвітлини, комерційна пропозиція ТОВ «БМП ГРУП» (Код 42382730), не доводять необхідний обсяг та вартість ремонтно-будівельних робіт, не відображають дійсний стан житлового будинку до пожежі, оцінку його фізичного зносу до пожежі. Це є лише комерційна пропозиція одного з товариств і ні що інше. Окрім того, в комерційній пропозиції ТОВ «БМП ГРУП» визначено поклейку шпалер в квартирі Позивача на 89,053 м2 на суму 13 357, 92 грн., хоча сама квартира становить загальну площу 37, 4 кв.м. з яких житлова 12, 1 кв.м. згідно наданого Позивачем Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно з індексним номером 369708908 від 13.03.2024 року. Враховуючи викладене, Відповідач-2 вважає, що Позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження розміру матеріальних збитків, спричинених Позивачу внаслідок пожежі та залиття його квартир при гасінні пожежі, у зв`язку з чим його вимоги не підлягають задоволенню. Щодо заявленої Позивачем вимоги про стягнення моральної шкоди Відповідач-2 вважає за доцільне зазначає наступне. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вона є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначені розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідач-2 вважає, що Позивачем не надано жодного доказу підтвердження його душевних страждань, погіршення чи позбавлення його здібностей внаслідок заливання квартири. Хвилювання та думки про відновлення квартири, переживання є загальними властивостями всіх людей, однак їх неможливо ідентифікувати як душевні страждання. Позивачем не надано жодного доказу (медичного документу) на доведення небезпечних для здоров`я переживань, хвилювань чи страждань. Підсумовуючи вищевикладене, Відповідач-2 вважає, що Позивач в обґрунтуванні своїх позовних вимог по стягнення матеріальних збитків та моральної шкоди з Відповідачів, не надав належних та допустимих доказів по справі, протиправних дій Відповідача-2 та наявності їх зв`язку з наслідками, у зв`язку з чим позовні вимоги Позивача не підлягають задоволенню. 18.09.2024 року позивач [PERSON] надав відповідь на відзив відповідно до якого вважає ним надано достатньо доказів, які є належними та допустимими, та відповідно у суду є всі законні підстави для задоволення вимог позивача. Розпорядженням керівника апарату Деснянського районного суду м. Києва № 356 у зв`язку з прийняттям 03.12.2024 року Вищою радою правосуддя рішення № 3505/0/15-24 про звільнення судді Деснянського районного суду м. Києва [PERSON], відповідно до пункту п.2.3.52 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 року (зі змінами), п.2.3.40 Засад використання автоматизованої системи документообігу Деснянського районного суду міста Києва (зі змінами) призначено повторний автоматизований розподіл справи. Відповідно до Протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.12.2024 року справу було передано для розгляду судді Галась І.А. підстави проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи «звільнення з посади». Ухвалою суду від 11 грудня 2024 року прийнято до провадження цивільну справу за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. Призначено судове засідання по названій справі. 14.01.2025 року представником відповідача [PERSON] адвокатом Сіренко Ю.Є. надано відзив на позовну заяву відповідно до якогоь просять відмовити [PERSON] в задоволені позов, викликати та допитати у якості свідків : [PERSON] , [PERSON] . Під час судового засідання в якості свідків було допитано наступних осіб. Так свідок [PERSON] суду розповів, що він є братом відповідача [PERSON] . До квартири вони з матір"ю приїздили 19 січня 2024 року, на ранок після пожежі. В квартиру він не заходив. На запитання чи знає де саме сталася пожежа в квартирі брата, зазначив, що він не знає. Квартира належить ьраьту та матері в рівних частках. В квартирі живее лише брат. Свідок [PERSON] є дружиною [PERSON] . 19 січня 2024 року також приїздила до квартири на ранок після пожежі. Свекруха живе з ними. Позивач в судовому засідання позовні вимоги підтримав з підстав, зазначених в позовній заяві, та просив їх задовольнити. Представник відповідачів - [PERSON] в судовому засіданні проти позову заперечував з підстав, наведених у відзиві на позовну заяву, просив відмовити у задоволенні позовних вимог. Суд, заслухавши вступне слово сторін, показання свідків, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, на які позивач послався як на підставу своїх вимог, що викладені у позовній заяві та підтверджені доданими до неї доказами, які були досліджені судом, з урахуванням заперечень стороною відповідача, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, прийшов таких висновків. Згідно з ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до вимог ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Вимогами ст.10 ЦПК України передбачено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. У відповідності до вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Вибір громадянами способу захисту своїх прав і свобод від порушень та протиправних посягань гарантовано ч. 4 ст. 55, ст. 124 Конституції України, відповідно до якої кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань та закріплено статтями 7, 12 Загальної декларації про права людини, ст. 13 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, що згідно зі статтею 9 Конституції України є складовою національного законодавства. Судом встановлено, що Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 367715878 від 28.02.2024, Квартира [ADDRESS] , належить гр. [PERSON] та [PERSON] , в рівних долях кожному. Відповідно до Акту про пожежу від 17.01.2024 року складеного комісією у складі провідного інспектора відділу ЗНС та ЗЦЗ Деснянського РУ ГУ ДСНС України у м. Києві лейтенанта служби цивільного захисту Смовжа Д.В., [PERSON] , представника поліції, Новосад В.М. представника поліції зафіксовано пожежу, яка виникла 17.01.2024 року 0 18 год.38 хв. за адресою [ADDRESS] , у четвертому під`їзді в кВ. 182 , яка знаходиться на 9-му поверсі. Звітом Деснянського районного управління ГУ ДСНС України в м. Києві від 19.01.2024 року надано висновок відповідно до якого: ймовірною причиною пожежі, яка сталася 17.01.2024 року в квартирі [ADDRESS] -є необережність під час паління. Актом ЖЕД-313 від 18.01.2024 про огляд 17.01.2024 комісією у складі представників ЖЕД-313, а саме: головного інженера [PERSON] , майстра тех..дільниці [PERSON] , слюсаря-сантехніка [PERSON] та Позивача [PERSON] встановлено залиття стін, стелі, здуття ламінат, пошкодження електричних розеток у кімнаті, ванні, коридорі та кухні. 23.01.2024 року Довідкою Ст. Дільничного офіцера поліції Деснянського УП ГУНП у місті Києві капітана поліції Зима С. про проведення перевірки повідомлено, причиною пожежі, яка сталася 17.01.2024 року в квартирі №182 на 9-му поверсі 4-го під`їзду 10-ти поверхового житлового будинку за адресою: [ADDRESS] -є необережність під час паління. Даний матеріал зареєстрований до ВХ №1581 від 23.01.2024 року.В зв`язку з відсутністю даних, які б вказували на наявність кримінального правопорушення, вказана подія не внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Звернення розглянуто згідно із вимогами Закону України « Про звернення громадян». Листом Національної поліції України ГУ НП у м. Києві Деснянське управління поліції від 29.01.2024 року №3372/125/49-2024 розглянуто звернення [PERSON] від 17.01.2024 року, щодо пошкодження меблів та особистих речей, внаслідок пожежі в кв. 182 . Під час перевірки ознак кримінального правопорушення на даний час виявлено не було. Головному лікарю ПНД було направлено лист з проханням провести обстеження гр.. [PERSON] та при необхідності лікувати його. В зв`язку з тим, що в даному випадку вбачаються цивільно- правові відносини рекомендовано звернутися для відшкодування матеріальних збитків до суду. 26.02.2024 комісією у складі представників ЖЕД-13, а саме: головного інженера [PERSON] , майстра тех..дільниці [PERSON] , слюсаря-сантехніка [PERSON] та [PERSON] складено Акт про те, що 21.01.2024 року в під`їзді № 4 на [ADDRESS] сталося залиття квартири №177 . Зазначеною комісією встановлено повторне залиття стін, стелі, здуття ламінат, пошкодження електричних розеток у кімнаті, ванні, коридорі та кухні, що відбулося внаслідок із переливом води із ванни у ванній кімнаті у квартирі №182 . Відповідно до складеного ТОВ «БМП ГРУП» (код 42382730, м. Київ, вул.. зодчих, 50-А, оф. 1), будівельно-ремонтного кошторису від 06.02.2024, ремонтні роботи квартири [ADDRESS] становить 122 653,82 грн. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27.03.1992р. № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. За правилами ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно зі ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Відповідно до ч. 2 ст.78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. А згідно зі ст.79 ЦПК, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Згідно з ч. 1 ст. 80 ЦПК достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Відповідно до ч. ч. 1, 6, 7 ст. 81 ЦПК обов`язок доказування і подання доказів покладається на сторони. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. З матеріалів справи та пояснень сторін вбачається, що внаслідок гасіння пожежі 17.01.2024 роук відбулося залиття квартири [ADDRESS] , власником якої є [PERSON] . Разом з тим, достатніх та достовірних доказів розміру завданної позивачу моральної та матеріальної шкоди. Суд не бере до уваги складений ТОВ «БМП ГРУП», будівельно-ремонтний кошторис від 06.02.2024, щодо ремонтниї робіт в квартири [ADDRESS] , що становить 122 653,82 грн. Оскільки з наданих фото світлин не вбачається, дійсний стан приміщення до пожежі, оцінку його фізичного зносу. Також суд зазначає, що суб`єкти, які виписали вказані розрахунки не є судовими експертами або сертифікованими спеціалістами оціночної діяльності. Також судом встановлено, що стороною позивача не надано належних документальних доказів: експертного висновку про стан пошкодження квартири (речей, меблів), експертного висновку про вартість відновлювального ремонту, які б свідчили про реальну вартість втраченого (пошкодженого) майна та завдану матеріальну шкоду відповідно до ст. 1192 ЦК України. Слід зазначити, що клопотань про проведення судової експертизи на предмет встановлення стану пошкодженого майна, вартості відновлювального ремонту стороною позивача заявлено не було. За таких обставин, враховуючи відсутність належних доказів щодо розміру завданої залиття шкоди висновку, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні вимоги про відшкодування відповідачами матеріальної та моральної шкоди, спричиненої залиттям квартири внаслідок гасіння пожежі. За змістом частини першої статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України (стаття 5 ЦПК України). Відповідно до статті 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушено (упущена вигода). Відповідно до частин першої-другої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно зі статтею 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Для настання деліктної відповідальності за статями 1166, 1167 ЦК України необхідна наявність складу правопорушення, а саме: наявність шкоди; протиправна поведінка заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вина. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди, згідно з якою особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона не доведе відсутність своєї вини, зокрема у зв`язку із наявністю вини іншої особи або через дію об`єктивних непереборних обставин. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Позивачу належить довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а шкода, яка завдана особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Також позивач несе тягар доведення перед судом розміру завданої шкоди, зокрема зменшення або знищення майна, яке належить йому на праві власності. Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. У відповідності до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до пункту 4 частини третьої статті 2 ЦПК України однією із основних засадам (принципів) цивільного судочинства є змагальність сторін. Суд вважає, що оскільки позовна заява не обґрунтована належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами, а припущення позивача про це не можуть бути покладені в основу рішення про стягнення суми матеріального відшкодування, тому підстав у задоволенні позову немає. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed