Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-09 00:00:00

02 грудня 2024 року [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до Горохівської міської ради Луцького району Волинської області та [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовна заява мотивована тим, що [INFO] помер його брат [PERSON] , після смерті якого залишилось спадкове майно, зокрема земельна ділянка для ведення особистого селянського господарства площею 1,5493 га, кадастровий номер 0720887700:01:001:1265, а також житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, що знаходиться в [ADDRESS] , який він успадкував після смерті матері, однак не оформив спадкових прав. Зазначає, що сторони є спадкоємцями за законом, інші спадкоємці відсутні. Позивач не може в нотаріальному порядку успадкувати спадкове майно, через те, що пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини. Зазначає, що строк пропустив у зв`язку із тим, що проживав окремо від брата, часто хворів та про наявність спадкового майна дізнався нещодавно. Просить суд визначити для нього додатковий строк тривалістю два місяці, для подання ним заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] . Ухвалою Горохівського районного суду Волинської області від 08 січня 2025 року відкрито провадження у справі, вирішено проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання з викликом сторін. Ухвалою Горохівського районного суду Волинської області від 08 січня 2025 року за клопотанням позивача витребувано від Горохівської державної нотаріальної контори витяг зі спадкового реєстру про наявність спадкових справ до майна померлого спадкодавця [PERSON] , який помер [INFO] , а також заповітів, посвідчених від його імені, а у випадку заведення спадкової справи на ім`я спадкодавця\~належним чином завіреної її копії. Протокольною ухвалою суду від 10.03.2025 року підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду по суті на 10.03.2025 року. Позивач в судове засідання не з`явився, 10.03.2025 року подав заяву у якій просить розгляд справи проводити без його участі, позовні вимоги підтримує повністю та просить їх задовольнити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, у письмовій заяві до суду від 10.03.2025 року просить розгляд справи проводити без її участі, позовні вимоги визнає повністю та не заперечує щодо їх задоволення. Представник Горохівської міської ради в підготовче судове засідання не з`явився, однак скерував до суду письмову заяву в якій просить розгляд справи проводити без його участі, заявлені позивачем позовні вимоги визнає повністю та не заперечує щодо їх задоволення. Згідно ч.1 ст.223\~ЦПК України неявка в судове засідання будь якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог з огляду на наступне. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частини 1 та 2 ст. 1220 ЦК України). Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , місце смерті: село Ощів, Луцький район, Волинської області, що стверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданим 29 листопада 2022 року Горохівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Луцькому районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) (а.с. 14). Із довідки Терешківцівського старостинського округу №6-365 від 05.11.2024 року вбачається, що спадкодавець [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] і до дня своєї смерті був зареєстрований і проживав в [ADDRESS] , не одружений. Спадкоємцями за законом після померлого [PERSON] є: сестра [PERSON] , [INFO] , що проживає в [ADDRESS] та брат [PERSON] , [INFO] , що проживає в м.Луцьк (а.с.15). Факт родинних відносин між позивачем [PERSON] та померлим [PERSON] підтверджується наступними документами: 1) свідоцтвом про народження (повторно) [PERSON] , [INFO] , серії [NUMBER] , відповідно до якого його матір`ю є [PERSON] , батьком - [PERSON] (а.с.8); 2) свідоцтвом про народження (повторно) [PERSON] , [INFO] , серії [NUMBER] , відповідно до якого його матір`ю є [PERSON] , батьком - [PERSON] (а.с.9); Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на спадкове майно до складу якого входить земельна ділянка площею 1,5493 га, кадастровий номер 0720887700:01:001:1265 для ведення особистого селянського господарства, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом, зареєстрованим в реєстрі за №1-908, а також витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №150670798 (а.с.16, 17). Крім того, надано Витяг з по господарської книги №4 за 2016-2023 роки Горохівської міської ради Луцького району Волинської області, по особовому рахунку № [NUMBER] , в якому зазначено, що будинок з надвірними будівлями і спорудами належить [PERSON] і знаходиться за адресою: [ADDRESS] (а.с.18). Із дослідженої копії паспорта громадянина України № [NUMBER] , орган, що видав 0710 від 22.12.2017 року, позивач народився [INFO] в селі Ощів, місцем проживання останнього є [ADDRESS] , РНОКПП [NUMBER] (а.с. 6-7). Будучи спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] , позивач звернувся до приватного нотаріуса Луцького районного нотаріального округу Волинської області з метою оформлення спадкових прав. Приватним нотаріусом Луцького нотаріального округу Волинської області Голодевич Г.С. 31 жовтня 2024 року за №368/01-16 роз`яснено [PERSON] , що він пропустив строк прийняття спадщини та його право на звернення до суду із заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с.19). Із відповіді приватного нотаріуса Луцького нотаріального округу Волинської області від 15.01.2025 року №01-09/16 встановлено, що спадкова справа по смерті [PERSON] , який помер [INFO] не заведена. Як вбачається з Інформаційної довідки зі Спадково реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №79713376 від 15 січня 2025 року за вказаними параметрами запиту у Спадковому реєстрі інформація відсутня. Крім того, як вбачається з Інформаційної довідки зі Спадково реєстру (заповіти/спадкові договори) №79713473 від 15 січня 2025 року за вказаними параметрами запиту у Спадковому реєстрі інформація відсутня. Отже, позивач [PERSON] є спадкоємцем майна після смерті померлого брата за законом. Інших спадкоємців, які претендують на зазначене спадкове майно після смерті [PERSON] , судом не встановлено. При прийнятті рішення суд виходив з наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку встановленому законом звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи чи інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб визначений законом або договором. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Загальні положення про спадкування визначені главою 84 ЦК України. Відповідно до ст.\~1216\~Цивільного кодексу\~України (далі ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ст.1217\~ЦК\~України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст.\~1221\~ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до ч.3 ст.1223\~ЦК України право\~на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Частинами 1 та 2 статті 1269 ЦК України, передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Разом з тим, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України, про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Крім того, при розгляді справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. В пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Звертаючись до суду з цим позовом, позивач свої вимоги обґрунтовував тим, що він пропустив встановлений законом шестимісячний строк та не звернувся вчасно до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті брата [PERSON] оскільки хворів. Крім того, позивач прийняти своєчасно спадщину не встиг, так як проживав окремо. Про існування спадкового майна йому стало відомо нещодавно, що і фактично стало причиною несвоєчасного звернення з заявою про прийняття спадщини. Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Перший протокол, Конвенція) кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Предметом безпосереднього регулювання статті 1 Першого протоколу є втручання держави в право на мирне володіння майном, зокрема, й позбавлення особи права власності на майно шляхом його витребування на користь держави. Відповідно до ч. 5 ст. 1268 та ч. 3 ст. 1296 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, а відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Оцінюючи доводи позивача та надані ним докази в обґрунтування позовних вимог про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд вважає, що у своїй сукупності вони свідчать про те, що позивач мав поважну причину в несвоєчасному поданні заяви про прийняття спадщини. Крім того, суд враховує, що визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини не буде порушувати права та законні інтереси інших осіб, суперечити принципам законності, добросовісності, розумності та справедливості (ст. 3 ЦК України). Таким чином, позивач має право на спадкування. Підстав усунення позивача від права на спадкування судом не встановлено. Суд вважає, що пропущення позивачем строку для прийняття спадщини не має стати причиною усунення його від права спадкування за законом. Водночас відмова у задоволенні позову, за наявності встановлених судом обставин, була б непропорційним втручанням у право особи на мирне володіння майном. Таким чином, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог [PERSON] до відповідача Горохівської міської ради Луцького району Волинської області про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлого спадкодавця [PERSON] . Щодо позовних вимог [PERSON] до [PERSON] суд зазначає наступне. В пункті 24\~постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування»\~роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК\~(435-15). Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга\~статті 1272 ЦК) (435-15 ), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. З огляду на вищенаведене, [PERSON] не є належним відповідачем по справі, оскільки спадщини не прийняла. Остання проживала окремо від померлого, із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не зверталась. Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному\~ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову\~обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження (постанова Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі №523/9076/16-ц, провадження №14-61цс18). За таких обставин у задоволенні позову [PERSON] до відповідача [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід відмовити як пред`явленого до неналежного відповідача у справі. У своєму позові [PERSON] не наполягає на стягненні судових витрат, а тому розподіл судових витрат у даній справі не здійснюється. Враховуючи вищенаведене, ст.ст. 3, 1216-1218, 1220-1223, 1268-1270, 1272 ЦК України,

Outcome: approved