Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-03 00:00:00

Представник позивача Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» звернувся до Червонозаводського районного суду м. Харкова з позовом, в якому просить суд стягнути з [PERSON] , [PERSON] на користь Комунального підприємства КП «Харківські теплові мережі» заборгованість у розмірі 75705,33 грн., з яких: -65767,50 грн. - за послугу з постачання теплової енергії за період з 01.03.2017 року по 31.05.2024 року; -705,60 грн. за абонентську плату за Індивідуальним договором з постачання теплової енергії за період з 01.06.2022 року по 31.05.2024 року; -3156,81 грн. за послугу з постачання гарячої води за період з 01.03.2017 року по 31.05.2024 року; -339,70 грн. - за абонентську плату за Індивідуальним договором з постачання гарячої води за період з 01.06.2022 року по 31.05.2024 року; -1192,78 грн. за послугу з технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання за період з 01.07.2022 року по 31.05.2024 року; -387,78 грн. - за послугу з технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем постачання гарячої води за період з 01.07.2022 року по 31.05.2024 року; -3006,91 грн. інфляційні витрати; -1148,25 грн. 3%річних. Стягнути з [PERSON] , [PERSON] на користь Комунального підприємства КП «Харківські теплові мережі» судові витрати у розмірі 3117,62 грн., а саме: 3028,00 грн. судовий збір та витрати на отримання довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб у розмірі 89,62 грн. Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 27.06.2024 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав заяву про слухання справи без його участі, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити, не заперечує проти винесення заочного рішення. В судове засідання відповідачі не з`явились, повідомлені судом належним чином, про причину неявки суду не повідомили, відзиву на позов до суду не надавали. Відповідач [PERSON] звернувся із заявою про застосування строків позовної давності. В силу вимог ч. 1 ст. 6\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини. Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 04.03.2025 року постановлено провести заочний розгляд цивільної справи за позовною заявою Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості. Суд, у зв`язку з неявкою відповідачів та не повідомленням про поважні причини такої неявки в судове засідання в порядку\~статті 280 ЦПК України, враховуючи згоду представника позивача та не подання відзиву відповідачами, ухвалив слухати справу за відсутності відповідачів, які не з`явились, у порядку заочного розгляду справи за наявними в справі матеріалами. У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247\~ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши надані представником позивача докази, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову КП «ХТМ», об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для її розгляду, суд приходить до наступного. Так, за приписами ч. 1\~ст. 2 ЦПК України\~завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч.ч. 1, 2\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд зазначає, що відносини, які виникають у процесі надання споживачам послуг з управління багатоквартирним будинком, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення та поводження з побутовими відходами, а також відносини, що виникають у процесі надання послуг з постачання та розподілу електричної енергії і природного газу споживачам у житлових, садибних, садових, дачних будинках врегульовані положеннями\~Закону № 2189-VIII. З інформаційної довідки з реєстру територіальної громади м. Харкова вбачається, що [PERSON] , [PERSON] , зареєстровані за адресою: [ADDRESS] . За вказаною адресою КП «Харківські теплові мережі» відкрито особовий рахунок № [NUMBER] на ім`я відповідача [PERSON] . З наданих позивачем відомостей про нарахування вбачається, що [PERSON] та [PERSON] мають заборгованість за надані послуги, а саме: 65767,50 грн. - за послугу з постачання теплової енергії за період з 01.03.2017 року по 31.05.2024 року; 705,60 грн. за абонентську плату за Індивідуальним договором з постачання теплової енергії за період з 01.06.2022 року по 31.05.2024 року; 3156,81 грн. за послугу з постачання гарячої води за період з 01.03.2017 року по 31.05.2024 року; 339,70 грн. - за абонентську плату за Індивідуальним договором з постачання гарячої води за період з 01.06.2022 року по 31.05.2024 року;1192,78 грн. за послугу з технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання за період з 01.07.2022 року по 31.05.2024 року; 387,78 грн. - за послугу з технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем постачання гарячої води за період з 01.07.2022 року по 31.05.2024 року. Згідно з розрахунком інфляційних втрат та 3% річних за послуги з постачання теплової енергії та гарячої води за період з березня 2019 року по листопад 2021 року інфляційні витрати за вказаний період становлять 3006,91 грн., 3 % річних\~1148,25 грн. Відповідно до ч. 1\~ст.\~12\~ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Згідно з ч. ч. 3, 4 ст.\~12, ч. ч. 1, 6 ст.81\~ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу для своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Стаття 1 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги»\~визначає, що житлово-комунальні послуги\~це результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг. Згідно зі ч.1\~ст. 6 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги»\~учасниками правовідносин у сфері надання житлово-комунальних послуг є споживачі (індивідуальні та колективні); управитель; виконавці комунальних послуг. Відповідно до ст. ст.\~7,8 ЗУ "Про житлово-комунальні послуги"\~виконавець зобов`язаний, зокрема, забезпечувати своєчасність надання, безперервність і відповідну якість комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договорів про їх надання, у тому числі шляхом створення системи управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів, а споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Згідно зі ч.ч. 1, 3\~ст. 9 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги»\~споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору. Дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг. Статтею 67\~ЖК України визначено, що плата за комунальні послуги (водопостачання, газ, теплова енергія та інші послуги) береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами. Частиною 6\~статті 19 Закону України «Про теплопостачання»\~передбачено, що споживач повинен щомісячно здійснювати оплату теплопостачальній організації за фактично отриману теплову енергію. КП «Харківські теплові мережі» постачало відповідачу теплову енергію, який її одержував та не відмовлявся від неї у встановленому законом порядку, внаслідок чого виник обов`язок оплачувати спожиту теплову енергію. З 01 липня 2022 року набрали чинності публічний договір з технічного обслуговування та поточного ремонту внутрішньобудинкових систем теплопостачання багатоквартирних будинків житлового фонду комунальної та інших форм власності та публічний договір з технічного обслуговування та поточного ремонту внутрішньобудинкових систем гарячого водопостачання багатоквартирних будинків житлового фонду комунальної та інших форм власності, які опубліковані на офіційному сайті КП «Харківські теплові мережі» в мережі Інтернет (www.hts.kharkov.ua) 01 червня 2022 року. Відповідно до абз. 2,3 п. 32 Індивідуального договору плата за абонентське обслуговування нараховується щомісяця. Початок і закінчення розрахункового періоду для розрахунку за платою за абонентське обслуговування завжди збігаються з початком і закінченням календарного місяця відповідно. Відповідно до ч.ч. 1, 3\~ст.11 ЦК України\~цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства. Згідно з ч.ч. 1,2\~ст. 633 ЦК України\~публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за\~законом\~надані відповідні пільги. Договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору (ч. 1\~ст. 634 ЦК України). Відповідно до\~ст. 525 ЦК України\~одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається. Згідно зі\~ст. 526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до\~статті 530 ЦК України\~якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Факт відсутності договору про надання житлово-комунальних послуг сам по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі. Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 20 квітня 2016 року у справі № 6-2951цс15, від 26 вересня 2018 року у справі № 750/12850/16-ц, від 06 листопада 2019 року у справі № 642/2858/16, від 07 липня 2020 року у справі № 7128916/17-ц, від 20 листопада 2024 у справі № 463/6799/18. Недотримання вимог законодавства щодо належного виконання зобов`язання призводить до порушення зобов`язань. Що стосується застосування строків позовної давності суд зазначає наступне. Відповідно до\~ст. 257 ЦК України\~загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Частиною 3\~ст. 267 ЦК України\~визначено, що позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Відповідно до ч. 1 ст. 264 ЦК України перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку, а в силу частини третьої цієї статті після переривання перебіг позовної давності починається заново. Правила переривання перебігу позовної давності суд застосовує незалежно від наявності чи відсутності клопотання сторін, якщо в останніх є докази, що підтверджується факт такого переривання. До дій, що свідчать про визнання боргу Відповідача або іншого обов`язку, може з урахуванням конкретних обставин справи належати, зокрема часткова сплата Відповідача або з його згоди іншою особою основного боргу. Відповідно до пункту 3 розділу XII Прикінцеві положення ЦПК України передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Постановою Кабінету Міністрів України від 23.12.2022 № 1423 Про внесення змін до розпорядження Кабінету Міністрів України від 25 березня 2020 р. N 338 і постанови Кабінету Міністрів України від 9 грудня 2020 р. N 1236 внесені зміни у пункт 1 постанови Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 Ns 1236 "Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби CQVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", продовживши дію карантину до 30 квітня 2023 року. Також, з гідно Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні» із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб в Україні введено воєнний стан. Строк воєнного стану продовжувався згідно з Указами Президента України № 133/2022 від 14.03.2022, № 133/2022 від 14.03.2022, № 341/2022 від 17.05.2022 та востаннє Указом Президента України № 573/2022 від 12.08.2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» з 05 год. 30 хв. 23.08.2022 строком на 90 діб, до теперішнього часу продовжено строк воєнного стану. Відповідно до Закону України № 2120-ІХ від 15.03.2022 року «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» В розділі II. Прикінцеві та перехідні положення; 2) розділ "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2003 р., № 40-44, ст. 356) доповнити пунктами 18 і 19 такого змісту: «19. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257- 259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії» Посилання відповідачів на застосування строків позовної давності є безпідставними, оскільки, відповідачами за період з січня 2017 року по січень 2022 року частково здійснювалася оплата за послуги з теплопостачання, у графі відомості про нарахування та оплату за послуги (надходження оплат), зазначені оплати грошових коштів відповідачами. Також це узгоджується з правовою позиціяєю ВСУ (постанова від 06.02.2019 року у справі №205/8202/15 ц) Згідно частини першої статті 264 ЦК України перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. З тлумачення цієї норми слідує, що вона пов`язує переривання позовної давності з буд-якими активними діями зобов`язання суб`єкта (боржника), що свідчить про визнання боргу. До таких може відноситися лист, зміст якого свідчить, що боржник визнає існування боргу і бажає відновити погашення боргу. Такий же висновок зроблений і Верховним судом України. Зокрема, у постанові від 27 квітня 2016 року у справі № 3-269 вказано, що дій ,що свідчать про визнання боргу або іншого обов`язку, з урахуванням конкретних обставин справи, можуть належить: визнання пред`явленої претензії; зміна договору; з якої вбачається, що боржник визнає існування боргу, а так само прохання боржника про таку зміну договору; прохання відстрочити сплату боргу; підписання уповноваженою особою боржника разом з кредитором акта звірки взаєморозрахунків, який підтверджує наявність заборгованості в сумі, щодо якої виник спір; письмове звернення боржника до кредитора щодо гарантування сплати суму боргу; часткова сплата боржником або з його згоди іншою особою основного боргу та/або сум санкцій». Перебіг позовної давності переривається вчиненням боржниками дій, що свідчать про визнання ним свого боргу або іншого обов`язку. Позовна давність за вимогами про стягнення заборгованості з оплати ЖКП переривається у разі часткового погашення боржником відповідної заборгованості. Таким чином, період заборгованості відповідачів не є пропущеним, оскільки Відповідачі вчинили дію (частково оплачували заборгованість), що свідчить про визнання ними боргу. У зв`язку з чим, строк позовної давності до відповідачів не може бути застосовано. Згідно зі ч. 2 ст. 625 ЦК України\~боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Отже, суд вважає за необхідне стягнути з відповідачів на користь позивача суму інфляційних витрат у розмірі 3006,91 грн., 3 % річних\~1148,25 грн. Питання про розподіл судових витрат між сторонами суд вирішує відповідно до положень\~ст. 141 ЦПК України.\~Судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі задоволення позову покладаються на відповідача. Таким чином з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 3\~028,00 грн. Що стосується стягнення з відповідачів витрат на отримання довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб у розмірі 89,62 грн. необхідно зазначити наступне. Відповідно до ст. 133 ЦПК України\~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, крім інших, пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. За змістом ст. 140 ЦПК України\~витрати, пов`язані з отриманням інформаційної довідки, не є витратами, пов`язаними з витребуванням доказів, оскільки відповідна вимога суду відсутня. Відтак, витрати позивача, понесені у зв`язку з отриманням інформаційної довідки не входять до складу витрат, пов`язаних з розглядом справи. Таким чином у задоволенні вимоги позивача про стягнення з відповідачів витрат на отримання довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб у розмірі 89,62 грн. необхідно відмовити.

Outcome: partial