Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-09 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до Лютенської сільської ради, третя особа: приватний нотаріус\~Миргородського районного\~нотаріального округу\~Полтавської області\~Заєць Ніна\~Миколаївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Просив визначити додатковий строк для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті [INFO] бабусі [PERSON] два місяці. Ухвалою суду від 15 листопада 2024 року відкрито провадження по справі та призначено підготовче засідання. 17 січня 2024 року ухвалою суду справу призначено до судового розгляду. У судове засідання позивач не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі. Представник відповідача Лютенської сільської ради у судове засідання не з`явився, але надав заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги визнали повністю. Третя особа приватний нотаріус Заєць Н.М. у судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд справи без її участі. Також, надала пояснення по спарві. Відповідно до п. 1\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріли справи,\~приходить до висновку, що позов є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до ст.\~2\~ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно зі ст. ст. 4,5\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Вирішуючи справу по суті позовних вимог, суд виходив з положень \~ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України\~про обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Доведенню підлягають обставини, які мають значення для прийняття рішення по справі і по яким у сторін і інших осіб, які приймають участь у справі, виникає спір. Відповідно до вимог\~ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України\~доказами являються будь-які фактичні данні, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, якими обґрунтовуються вимоги та заперечення сторін та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їх представників, допитаних у якості свідків, пояснень свідків, письмових доказів, речових доказів, тощо. Судом встановлено, що [PERSON] померла [INFO] , про що в Книзі реєстрації смертей 25.03.2011 року складено відповідний актовий запис № 14, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 25.03.2011 року. На випадок своєї смерті [PERSON] 06.10.2006 року зробив заповітне розпорядження, яким будинок і все своє майно заповіла [PERSON] . Згідно довідки, виданої Лютенською сільською радою 22.10.2024 [PERSON] була зареєстрована на день смерті [INFO] в [ADDRESS] одна. Згідно листа приватного нотаріуса Заєць Н.М. від 04.11.2024 року № 1298/02-16 [PERSON] відмовлено у заведенні спадкової справи після померлої [INFO] [PERSON] в зв`язку з пропущенням строку прийняття спадщини. Спадкова справа після його смерті не відкривалася, що підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 01.11.2024 року. \~ \~ \~ \~ \~Статтею 1217 ЦК України\~передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. \~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1\~ст.1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.\~\~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. \~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Згідно з ч.1\~ст.1265 ЦК України\~передбачено, що у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня спорідження. Згідно з частиною третьою ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, втому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. \~ \~ \~ \~Таким чином, необізнаність [PERSON] про заповіт, який склала [PERSON] за життя, є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки спадкова справа після смерті його баби не заводилася та нотаріус не повідомляв інших спадкоємців про відкриття спадщини. На підставі викладеного та досліджених доказів, суд дійшов до висновку, що причини, на які посилається позивач щодо пропущення строку для прийняття спадщини після смерті її брата є поважними, пов`язані з об`єктивними обставинами, тому у суду є підстави визначити позивачу додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, тривалістю два місяці, початок перебігу якого вираховувати з дня набрання рішенням суду законної сили. Враховуючи викладене,

Outcome: approved