Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-09 00:00:00

Позивач [PERSON] , житель с. Моловата Дубесарського району Республіка Молдова, в інтересах якого діє адвокат Паньків Василь Дмитрович, звернувся в суд з позовом до [PERSON] , жительки [ADDRESS] , в якому просить визнати позивача батьком [PERSON] , [INFO] , яка народилася у м. Івано-Франківськ та зобов`язати Городенківський відділ ДРАЦС у Коломийському районі Івано-Франківської області Західного МУ МЮ внести відповідні зміни до актового запису про народження [PERSON] , [INFO] , яка народилася у м. Івано-Франківськ, зазначивши батьком дитини [PERSON] , [INFO] , вказавши прізвище дитини - [PERSON] , [INFO] м. Івано-Франківськ. Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідач [PERSON] , [INFO] перебувала у фактичних шлюбних відносинах з позивачем - [PERSON] , [INFO] . У 2012 році, а саме 18 грудня в [PERSON] та [PERSON] , народилася дочка - [PERSON] . У 2023 році, а саме [INFO] в [PERSON] та [PERSON] народилася дочка - [PERSON] (актовий запис про народження дитини №183). [PERSON] та [PERSON] тривалий час живуть та працюють у Французькій Республіці (адреса проживання [ADDRESS] ),[ADDRESS] . [PERSON] та [PERSON] , в період, що зазначений вище, а саме з 2012 року проживали разом, але шлюб між ними не реєструвався. Відтак, 29.01.2022 уповноваженим службовцем відділу реєстрації актів цивільного стану в м.Жанвільє (департамент Верхня Сана) зареєстровано шлюб між подружжям [PERSON] , [INFO] та [PERSON] [INFO] , актовий запис №9 від 29.01.2022 р. При реєстрації народження дитини: дочки - [PERSON] , яка народилася [INFO] , запис про батька був зроблений зі слів матері - [PERSON] , тобто відповідно до ч. 1 ст. 135 Сімейного Кодексу України, в якій зазначено, що при народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою. Від початку дошлюбних стосунків між [PERSON] та [PERSON] зародилися хороші та міцні стосунки, як вважає позивач, побудовані на взаємоповазі та довірі один до одного. Більшість часу [PERSON] та [PERSON] , проводили на заробітках з метою повного та всестороннього забезпечення власної сім`ї та спільної дитини. Зароблені [PERSON] кошти витрачалися на поліпшення житлових умов, сплату орендної плати за житло, придбання продуктів харчування для свого сімейства, різних побутових речей, одежі для дитини, тощо. Позивач [PERSON] щоразу як перебуває дома разом з дружиною [PERSON] , виховують спільних дітей, він дбайливо ставиться до спільних дочок [PERSON] та [PERSON] , вони спілкуються, проводять разом час, він купує деякі речі для дітей, іграшки для всестороннього розвитку, продукти дитячого харчування, при потребі медикаменти, тощо. Спільні доньки та позивач зараз називають один одного як батько та донечки відповідно. Крім цього, кожного разу при нагоді на певний період часу [PERSON] , [PERSON] та їхні спільні діти: дочки [PERSON] та [PERSON] , приїжджають в Україну в батьківське обістя [PERSON] , що знаходиться в с.Чортовець Городенківської ТГ, що стверджується довідкою та актом обстеження умов проживання. Відповідач відмовляється добровільно, в позасудовому порядку, подавати заяву про реєстрацію його як батька до органу державної реєстрації актів цивільного стану, через що [PERSON] змушений звертатися до суду з позовом про визнання батьківства. Той факт, що [PERSON] , яка народилася [INFO] , є дочкою позивача, відповідачкою не заперечується, однак через свій ревнивий стан та побоювання, що позивач може їх покинути, нею не бажалося, щоб від біологічного батька дитини подавалася відповідна заява до органів РАЦС про реєстрацію народження їх спільної дитини, мотивуючи тим, що якщо він її любить, то для нього це не мало би мати великого значення. Факт народження дітей та спільного проживання однією сім`єю доводиться відповідними документами про народження дітей, а також доданими до справи довідкою Чортовецького старостинського округу Городенківської міської ради за №544 від 19.07.2024 року та Актом обстеження умов проживання за № 65 від 19.07.2024р. та характеристикою на [PERSON] , за №545 від 19.07.2024 р. 17 вересня 2024 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] , в інтересах якого діє адвокат Паньків Василь Дмитрович до [PERSON] про визнання батьківства. Залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Городенківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Коломийському районі Івано-Франківської області Західного міжрегіонального управління Міністерства Юстиції (78100, вул. Шевченка, буд. 46, м.Городенка, Коломийський район, Івано-Франківська область, ЄДРПОУ 20556923). Справу постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання в справі призначено на 10 жовтня 2024 року о 10 год. 15 хв. в приміщенні Городенківського районного суду Івано-Франківської області (вул. Героїв Євромайдану, 7 м.Городенка Івано-Франківської області, зал судових засідань № 2). Ухвалою суду від 10 жовтня 2024 року клопотання представника позивача [PERSON] - адвоката Паньків Василя Дмитровичапро призначення судової молекулярно-генетичної експертизи - задоволено. У справі за позовом [PERSON] , в інтересах якого діє адвокат Паньків Василь Дмитрович до [PERSON] про визнання батьківства, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Городенківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Коломийському районі Івано-Франківської області Західного міжрегіонального управління Міністерства Юстиції, призначено судову молекулярно-генетичну експертизу. Проведення судової молекулярно-генетичної експертизи доручено експертам Івано-Франківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (місцезнаходження: Івано-Франківська область, м. Івано-Франківськ, вул. Національної Гвардії, будинок 14). На час проведення експертизи провадження у справі зупинено. Після виконання експертизи 06 лютого 2025 року від Івано-Франківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України надійшов висновок експерта № СЕ-19/109-24/16830-БД від 27.01.2025. 10 лютого 2025 року поновлено провадження у справі за позовом [PERSON] , в інтересах якого діє адвокат Паньків Василь Дмитрович до [PERSON] про визнання батьківства, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Городенківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Коломийському районі Івано-Франківської області Західного міжрегіонального управління Міністерства Юстиції. Підготовче засідання в справі призначено на 24 лютого 2025 року о 11 год. 45 хв. в приміщенні Городенківського районного суду Івано-Франківської області (вул. Героїв Євромайдану, 7 м. Городенка Івано-Франківської області, зал судових засідань № 2). 24 лютого 2025 року закрито підготовче провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] , в інтересах якого діє адвокат Паньків Василь Дмитрович до [PERSON] про визнання батьківства, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Городенківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Коломийському районі Івано-Франківської області Західного міжрегіонального управління Міністерства Юстиції. Призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 10.15 год. 10 березня 2025 року в приміщенні Городенківського районного суду Івано-Франківської області (м. Городенка вул. Героїв Євромайдану, 7, зал судових засідань № 2). Учасники справи в судове засідання 10 березня 2025 року не з`явилися. Представник позивача - адвокат Паньків Василь Дмитрович до суду подав заяву, в якій просив розгляд справи провести у його відсутності та у відсутності позивача та ухвалити судове рішення на користь позивача; позивачем повністю підтримуються позовні вимоги, висновком молекулярно-генетичної експертизи підтверджується факт батьківства щодо спільної з відповідачем неповнолітньої дитини [PERSON] , [INFO] . Відповідач [PERSON] до суду 23 грудня 2024 року подала заяву, в якій просила розгляд справи проводити без її участі, позовні вимоги визнає, не заперечує щодо задоволення позову на користь позивача. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Городенківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Коломийському районі Івано-Франківської області Західного міжрегіонального управління Міністерства Юстиції до суду подала заяву про розгляд справи без участі їх представника; проти позову не заперечує. Ч.3 ст.211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. У п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» судам роз`яснено, що у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Дії учасників справи не суперечать вимогам ст.211 ЦПК України, відповідно до якої учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Передбачених ч.2 ст. 223 ЦПК України підстав для відкладення розгляду справи судом не встановлено, судом прийнято рішення про розгляд справи за відсутності учасників справи. Згідно вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Проаналізувавши викладені в позовній заяві пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд приходить до наступного. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15 ЦК України, частина перша статті 16 ЦК України). Статтею 51 Конституції України, частинами другою, третьою статті 5 Сімейного кодексу України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини. Отже, при регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини. Визначення батьківства дитини є підставою виникнення батьківських обов`язків, зокрема, обов`язку з утримання дитини. Згідно зі статтею 52 Конституції України, діти рівні у своїх правах незалежно від походження, а також від того, народжені вони у шлюбі чи поза ним. Таким чином, діти мають рівність у своїх правах, незалежно від походження, при цьому, відсутні відповідні моральні та правові обмеження, незалежно від того, народжені діти у шлюбі чи поза ним. Права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому державними органами реєстрації актів цивільного стану в установленому законом порядку. Згідно ст. 7 Конвенції про права дитини, дитина, наскільки це можливо, має право знати своїх батьків. Відповідно до ст.121 Сімейного кодексу України права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу. Стаття 125 Сімейного кодексу України визначає походження дитини, батьки якої не перебувають у шлюбі між собою. Якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від матері визначається на підставі документа закладу охорони здоров`я про народження нею дитини. Якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: за заявою матері і батька дитини; за рішенням суду. Відповідно до ч. 1 ст. 126 СК України походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану. Згідно статті 128 Сімейного кодексу України, за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини. Позов про визнання батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини першої статті 135 цього Кодексу. Частиною першою статті 135 Сімейного кодексу України передбачено, що при народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою. У п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року №3 "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" роз`яснено, що справи про визнання батьківства суд розглядає у позовному провадженні. У таких справах позови осіб, зазначених у ч. 3 ст. 128 СК, приймаються до судового розгляду, якщо: - дитина народжена матір`ю, яка не перебуває у шлюбі, немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду і запис про батька дитини в Книзі реєстрації народжень учинено за прізвищем матері, а ім`я та по батькові дитини записано за вказівкою матері (ч. 1 ст. 135 СК); - у разі смерті матері, а також за неможливості встановити місце її проживання запис про неї та про батька дитини вчинено за заявою родичів, інших осіб або уповноваженого представника закладу охорони здоров`я, в якому народилася дитина (ч. 1 ст. 135 СК); - батьки дитини невідомі і запис про них у Книзі реєстрації народжень учинено за рішенням органу опіки та піклування (ч. 2 ст. 135 СК). Із позовом про визнання батьківства чи материнства можуть звертатися до суду лише особи, зазначені у СК. Із копії Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про народження із зазначенням відомостей про батька відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України № 00046204850, сформованого 26 липня 2024 року Городенківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Коломийському районі Івано-Франківської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції слідує, що[PERSON] , [INFO] , місце народження: Україна, Івано-Франківська область, м.Івано-Франківськ, є дочкою [PERSON] та [PERSON] ; відомості про батька записані відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України; актовий запис № 25 від 24 грудня 2012 року, складений виконавчим комітетом Чортовецької сільської ради Городенківського району Івано-Франківської області. 29 січня 2022 року у м. Жанвільє (Французька Республіка) між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , укладено шлюб, що доводиться копією сімейної книжки, перекладеної з французької на українську мову та нотаріально засвідченої приватним нотаріусом Коломийського РНО Стефурак Н.Я. У сторін [INFO] в м. Кліші О-ДЕ-СЕН Французької Республіки народилася дочка [PERSON] , актовий запис про народження № 183, що стверджується копією свідоцтва про народження, перекладеного з французької на українську мову. Мати [PERSON] , [INFO] - [PERSON] , [INFO] , прізвище « [PERSON] » носить від народження і на даний час, що доводиться копіями: свідоцтва про народження (повторно) серія [NUMBER] , виданого 06.05.2022, паспорта громадянина України серія [NUMBER] , виданого 18.01.2001, картки платника податків, виданої 17.07.2024. [PERSON] , [INFO] та її чоловік [PERSON] , [INFO] та їхня спільна дитина - [PERSON] , [INFO] періодично приїжджають в село Чортовець та проживають в батьківській хаті, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що вбачається із копії довідки № 544 від 19.07.2024, виданої Чортовецьким старостинським округом Городенківської міської ради. Із копії характеристики, виданої 19.07.2024 Чортовецьким старостинським округом Городенківської міської ради, вбачається, що [PERSON] , [INFO] , за час проживання в с. Чортовець показала себе з позитивної сторони. Серед жителів села користується повагою та авторитетом. За характером привітна, працьовита, розумна. В сім`ї та в побуті ввічлива та доброзичлива. Із сусідами та односельцями в конфліктні ситуації не вступала, в добрих стосунках з друзями та знайомими. Спиртними напоями не зловживає В громадських місцях поводить себе стримано. Одружена. Виховує двох дітей. Не судима. Зауважень з боку виконкому сільської ради не було. Депутатом місцевої ради не являється. Актом обстеження умов проживання № 65 від 19.07.2024, складеного комісією у складі - старости Чортовецького старостинського округу, адміністратора ЦНАПу Городенківської міської ради, членом громадської ради, стверджується, що за адресою по [ADDRESS] , проживають: [PERSON] , заявник, [INFO] , [PERSON] , дочка, [INFO], [PERSON] , дочка, [INFO] , [PERSON] , чоловік, [INFO] , проживає без реєстрації. Стосунки, традиції в сім`ї - в сім`ї панують теплі дружні стосунки, сім`я підтримує релігійні та соціальні традиції, підтримують здоровий спосіб життя. В результаті обстеження встановлено, зі слів [PERSON] , її чоловік - [PERSON] є біологічним батьком її дитини - [PERSON] , із перших днів народження дитини сприймав її як власну дитину, оточував увагою, любов`ю та турботою. [PERSON] забезпечує сім`ю, бере постійну участь у вихованні дітей. [PERSON] повністю підтримує рішення про визнання [PERSON] батьком її дитини [PERSON] , [INFO] . Комісія рекомендує визнати [PERSON] , [INFO] батьком [PERSON] , [INFO] . Висновком експерта Івано-Франківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України № СЕ-19/109-24/16830-БД від 27.01.2025, підтверджується, що [PERSON] може бути біологічним батьком неповнолітньої дитини [PERSON] , [INFO] , матір`ю якої є [PERSON] . Ймовірність походження ДНК-профілів від [PERSON] і біологічних батьків [PERSON] та [PERSON] становить не більше ніж 99,99999999 %. Європейський суд з прав людини зауважив, що «на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства» (рішення від 7 травня 2009 року у справі «Калачова проти Російської Федерації», заява № 3451/05, § 34). Таким чином, висновок судово-біологічної (судово-генетичної) експертизи має важливе значення в процесі дослідження факту батьківства. Як висловився Європейський суд з прав людини в рішенні «М.Т. проти України» (заява №950/17) від 19.03.2019 року, біологічного батька не можна повністю виключати з життя дитини, якщо не існують відповідні підстави це зробити, які стосуються найкращих інтересів дитини. 19 березня 2019 року ЄСПЛ ухвалив рішення у справі «М. Т. проти України» («M.T. v. Ukraine», заява № 950/17), у якому звернув увагу, що стосовно спорів про батьківство, ініційованих ймовірними біологічними батьками, незважаючи на надану національним органам влади свободу розсуду в цій сфері, біологічний батько не повинен повністю виключатись з життя своєї дитини, якщо тільки цього не вимагають відповідні причини щодо захисту найкращих інтересів дитини (див. рішення від 22 березня 2012 року у справі «Каутзор проти Німеччини» («Kautzor v. Germany», заява № 23338/09). Відповідно до статті 3 Конвенції про права дитини, ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Визнання батьківства за рішенням суду розглядається, як засіб захисту прав дитини, тобто міра, спрямована на відновлення, визнання порушених або оспорених прав дитини. Визначення батьківства дитини є підставою виникнення батьківських обов`язків, зокрема, обов`язку з утримання дитини (постанова Верховного Суду від 15.04.2021 року у справі № 645/1098/18, провадження №61-759св21). У частині 1 ст. 82 ЦПК України встановлено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Таким чином, враховуючи наведене, суд вважає, що позовні вимоги про визнання батьківства є законними, обґрунтованими, підтвердженими матеріалами справи та такими, що підлягають задоволенню.При цьому судом враховано, що в матеріалах справи відсутні будь які докази, які б свідчили про те, що визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Згідно ст. 134 СК України, на підставі заяв осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження. Пунктом 2.13.1 Розділу ІІ Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України 12 січня 2011 року № 96/5, передбачено, що рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. Відповідно до п.2.16.4 Розділу ІІ Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України 12 січня 2011 року № 96/5, на підставі рішення суду про визнання батьківства (материнства) в актовому записі про народження змінюються відомості про батька та вносяться пов`язані з цим інші зміни згідно із зазначеними в рішенні суду. Відповідно до частини першої, третьої статті 28 ЦК України фізична особа набуває прав та обов`язків і здійснює їх під своїм ім`ям. Ім`я фізичної особи, яка є громадянином України, складається із прізвища, власного імені та по батькові, якщо інше не випливає із закону або звичаю національної меншини, до якої вона належить. Ім`я фізичній особі надається відповідно до закону. Встановлення батьківства та внесення відомостей до актового запису про народження дитини про батька дитини самі по собі не є підставою для зміни прізвища дитини. Відповідно до статті 7 Конвенції про права дитини, держави-учасниці зобов`язуються поважати право дитини на збереження індивідуальності, включаючи громадянство, ім`я та сімейні зв`язки, як передбачається законом, не допускаючи протизаконного втручання. Дитина має бути зареєстрована зразу ж після народження і з моменту народження має право на ім`я і набуття громадянства, а також, наскільки це можливо, право знати своїх батьків і право на їх піклування. Одним із основних засобів ідентифікації дитини є її ім`я, яке надається дитині при народженні і складається із прізвища, власного імені та по батькові, якщо інше не випливає із закону або звичаю національної меншини, до якої вона належить. Відповідно до статті 145 СК України прізвище дитини визначається за прізвищем батьків. Якщо мати, батько мають різні прізвища, прізвище дитини визначається за їхньою згодою. Батьки, які мають різні прізвища, можуть присвоїти дитині подвійне прізвище, утворене шляхом з`єднання їхніх прізвищ. Спір між батьками щодо прізвища дитини може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. Згідно із частиною третьої статті 148 СК України у разі зміни прізвища одного з батьків прізвище дитини може бути змінене за згодою обох батьків та за згодою дитини, яка досягла семи років. Інтереси дитини є пріоритетними і визначальними для вирішення спору щодо зміни прізвища дітей. У постанові Верховного Суду від 15 квітня 2020 року у справі № 365/322/17 зазначено, що: «суди попередніх інстанцій дійшли обґрунтованого висновку про відсутність підстав для зміни прізвища дитини, оскільки дитина від народження проживає з матір`ю та має прізвище матері [PERSON], позивачем не доведено необхідність такої зміни, а також того, що зміна прізвища буде відповідати її інтересам, психологічному та гармонійному розвитку. При цьому судами враховано висновок органу опіки та піклування Подільської районної в місті Києві державної адміністрації від 04 грудня 2018 року, яким вирішено за доцільне не змінювати прізвище малолітньої [PERSON], [INFO], враховуючи емоційний стан дитини, її внутрішній дискомфорт та прив`язаність до матері [PERSON]». Верховний Суд в постанові від 02 червня 2021 року в справі № 759/2921/18 виклав правовий висновок, згідно з яким інтереси дитини є пріоритетним і визначальним для вирішення спору щодо зміни прізвища дітей. При вирішенні справи про зміну прізвища дитини необхідно також враховувати стосунки, які існують між дитиною та її батьками, в тому числі й з тим із батьків, хто проживає окремо. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 11 січня 2023 року у справі № 504/4181/17. З вказаного вбачається, що позивач та його представник не надали суду належних та допустимих, доказів, що засвідчують відповідність зміни прізвища інтересам дитини, її психологічному та гармонійному розвитку, оскільки у дитини можуть виникнути психологічні складнощі у випадку, коли її прізвище буде відрізнятись від прізвища матері, у спілкуванні з однолітками та при самоідентифікації в суспільстві. Крім того, сторона позивача не подавала до суду клопотання щодо опитування дитини в судовому засіданні з цього питання. Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку про задоволення позовної вимоги про внесення змін до актового запису № 25 від 24 грудня 2012 року, про народження [PERSON] , [INFO] , складеного Виконавчим комітетом Чортовецької сільської ради Городенківського району Івано-Франківської області, щодо зазначення в графі «батько» - « [PERSON] , [INFO] , громадянин Республіки Молдова» замість « [PERSON] », та про відмову в частині позовної вимоги про внесення змін до актового запису щодо прізвища дитии, оскільки позивачем та його представником не доведено необхідність зміни прізвища дитини з « [PERSON] » на « [PERSON] », а також те, що зміна прізвища буде відповідати її інтересам, На підставі ст.ст. 121, 125, 128, 129 СК України,

Outcome: partial