Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-16 00:00:00

Акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк" звернулося до Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що 12.01.2021 відповідач ознайомився з умовами кредитування, підписав паспорт кредиту та підписав власноручно заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг та погодив наступні умови: тип кредиту та розмір кредитного ліміту: відновлювана кредитна лінія до 50000 грн; тип кредитної карти: Картка «Універсальна»; строк кредитування: 12 місяців з пролонгацією; процентна ставка, відсотків річних: 42,0%; кількість та розмір платежів, періодичність: сплата мінімального обов`язкового платежу на поточний рахунок, для якого відкрито кредитну картку, до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено витрати за рахунок кредитного ліміту; розмір мінімального обов`язкового платежу: - 5% від заборгованості, але не менше ніж 100 грн, щомісячно, або 10% від заборгованості, але не менше 100 грн, щомісячно - у разі прострочки, починаючи з другого місяця прострочення; проценти від суми неповернутого в строк кредиту, які у відповідності до ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України встановлюються за домовленістю сторін у процентах від простроченої суми заборгованості в розмірі: 60,00%. На підставі укладеного Договору Відповідач отримав платіжний інструмент - кредитну картку номер [NUMBER] , строк дії 10/24, тип - Картка "Універсальна". Далі відповідачем для можливості користування рахунком додатково отримані наступі картки: кредитна картка номер -[NUMBER], строк дії 09/26, тип - картка "Універсальна", що отримана при підписанні Заяви б/н від 23.08.2022р., кредитна картка номер [NUMBER] , строк дії - 01/27, тип - картка "Універсальна СОLD". 02.05.2023 відповідачем підписано останню заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг, на підставі якої отримано додаткову кредитну картку номер - [NUMBER] , строк дії 07/27, тип - Картка "Універсальна", а також погоджені інші суттєві умови користування кредитним рахунком. При цьому, на момент підписання зазначеної вище заяви заборгованість відповідача становила - 32 624,05 грн. Відповідач перестала вносити кошти посилаючись на "спірні" операції, які були проведені по її картці номер [NUMBER] та [NUMBER] в період з 30.04.2023 по 01.05.2023. В ході перевірки данної інформації встановлено, що Банком 02.05.2023 було зафіксовано звернення клієнтки [PERSON] , яке було направлено на розгляд до служби Безпеки Банку. В ході перевірки, службою безпеки банку було встановлено, що 2023-05-02 в 10:25:00, 2023-05-04 в 11:46:00, 2023-05-04 в 11:49:00, 2023-08-20 в 14:05:00 зафіксовано звернення клієнта [PERSON] на 3700 ( лінія підтримки Приватбанку) з приводу несанкціонованого зняття коштів з карти. Повідомила, що їй постійно поступали дзвінки про підтвердження входу в Приват24, які вона відхиляла. Персональну інформацію за твердженням клієнта - не передавала. Звернулась на 3700, коли не змогла зайти в Приват24. Стверджує, що дублікатом кредитної карти користується її син. Аналізом логів входів за період з 29.04. - 01.05.23 в систему дистанційного обслуговування клієнтів Internet Banking Приват24 під акаунтом клієнта [PERSON] відбувалися входи з наступних девайсів: 2023-04-29 17:04:28 номер [NUMBER] ІР адреса: [INFO] PHONE-TECNO CC7, ANDROID, 9; 2023-04-30 01:50:34 номер [NUMBER] ІР адреса: [INFO] PHONE-TECNO CC7, ANDROID, 9; 2023-05-01 00:50:14 номер [NUMBER] ІР адреса: [INFO] SMARTPHONE, ANDROID, 10; 2023-05-01 15:16:55 номер [NUMBER] ІР адреса: [INFO] SMARTPHONE, ANDROID, 10. Типовий девайс для клієнта: 2023-04-29 17:20:36 номер [NUMBER] ІР адреса: [INFO] CPH1941 | OPPO, ANDROID, 10. З наведеного можна зробити висновки, що вхід в Приват24 за період з 29.04. -01.05.23 виконувався з нетипових девайсів. Логін та пароль при вході 29.04.2023 в 17:04:28 не змінювалися, тобто третя особа володіла статичним паролем на вхід в "Приват2" і дана інформація суперечить показам заявника, щодо нерозголошення конфіденційної інформації. Зміна Логіна (фінансового номеру телефону) з [NUMBER] на [NUMBER] та пароля було проведено 30.04.2023 через додаток Приват24. 2023-04-29 17:04:30 клієнту було направлено повідомлення про нетиповий вхід в його акаунт Приват24. 2023-04-30 01:44:50 було направлено інформування про встановлення нового логіну Р24АOS2 setnewlogin. Тобто клієнт [PERSON] був належним чином повідомлений про вхід в його акаунт Приват24, та зміну фінансового номеру телефону, а тому мав можливість запобігти доступу третіх осіб до його рахунків. Згідно виписки по карті [NUMBER] за 2023-04-30 кошти в загальній сумі 12780,50 грн переведені: 30.04.2023 кошти в сумі 4436 грн за сплату заборгованості по кредиту 8142242 ТОВ Мілоан (Р 32 LiqРау. Переказ з карти на карту від 29-04-2023 ID платежу 2294609649); 30.04.2023 кошти в загальній сумі 4450 грн через термінал КІЕ00001 (емітент JOINT STOCK COMPANY FIRST UKRAINIAN INTERNATIONAL BANK) на сайті PORTMONE TELECOM, KYIV; 01.05.2023 кошти в загальній сумі 3894,50 грн через термінал К0100165 (емітент RAIFFEISEN BANK JSC) на сайті PORTMONE.COM*BUSINESS2, KYIV. Згідно виписки по кредитній карті [NUMBER] клієнта [PERSON] (дублікат карти [NUMBER] ) 01.05.2023 кошти в загальній сумі 28689,25 грн переведені: 3000 грн через термінал КІЕ00001 (емітент JOINT STOCK COMPANY FIRST UKRAINIAN INTERNATIONAL BANK) на сайті PORTMONE TELECOM, KYIV; 13170,90 грн через термінал К0100165 (емітент КАІРРЕІЗЕМ ВА№С ІЗС) на сайті RAIFFEISEN BANK JSC) на сайті PORTMONE.COM*BUSINESS2, KYIV; 9000 грн за сплату заборгованості по кредиту 8218371 ТОВ Мілоан (Р 32 LiqРау. Переказ з карти на карту від 01-05-2023 ID платежу 2295672449); 3518,35 грн (2200000 в`єтнамський донг) через термінал ТWITERM (емітент нідерландська платіжна компанія зі статусом банку-еквайра ADYEN N.V.), призначення: Рекламні послуги FACEBK FN9VSPKEL2, fb.me/ads. Аналізом проведених транзакцій через адмінку "РаnLike" встановлено, що кошти з карт [NUMBER], [NUMBER] через термінали КІЕ00001, КІЕ00001, ТWITERM проведено з ручним вводом номеру, терміну дії картки та введеням cvv-коду і підтверджено використанням "3D-Secure". 3D-Secure(3DS) - протокол розрахунків платіжними картками, який передбачає двофакторну аутентифікацію держателя картки, що дозволяє банку переконатися, що платіж ініціював саме держатель картки, аби захиститися від шахрайських операцій. Оскільки термінали належать стороннім банкам, встановити отримувачів та подальше виведення списаних коштів на стороні "ПриватБанку" не надається можливим. Банком було подано заявки на повернення коштів за № 2650837, 2650838, 2650839, 2650840, 2650842, 2650843, 2650844, 2650845, 2650846, 2650848, 2650849, 2650851, 2650852 але отримано відмову від Міжнародної платіжної системи. Транзакція підтверджена ЗD-sесuге паролем, не підлягає оскарженню. Згідно операційних правил міжнародних платіжних систем, платіж по карті, проведений через Інтернет за стандартом ЗD-sесuге , не може бути оскаржений власником карти, так як вважається однозначно ідентифікованим на правомірність і легітимність. Таким чином, списання 30.04.2023 та 01.05.2023 коштів з карт [NUMBER], [NUMBER] клієнта [PERSON] в загальній сумі 41469,75 грн відбулося внаслідок розголошення конфіденційної інформації самим клієнтом, в результаті чого було здійснено вхід в Приват24. Далі було змінено логін та пароль, отримано інформацію по картам та проведено перекази. Згідно з п. 2 розділу 6 Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року №705, емітент зобов`язаний не розкривати іншим особам, крім користувача, ПІН або іншу інформацію, яка дає змогу виконувати платіжні операції з використанням електронного платіжного засобу. Банком дотримані дані вимоги і дані третім особам не передавались. Відповідно до вимог пункту 6 розділу VI Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України №705 від 05 листопада 2014 року, в редакції, що діяла на момент виникнення спірних відносин, користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач. У зв`язку з зазначеними порушеннями зобов`язань за кредитним договором та з урахуванням внесених коштів на погашення заборгованості Відповідач станом на 25.02.2024 року має заборгованість - 41494,61 грн, яка складається з наступного: 33267,51 грн - заборгованість за тілом кредита, 8227,10 грн - заборгованість за простроченими відсотками, які позивач просить стягнути з відповідача на свою користь, а також понесені судові витрати. Представник відповідача надав відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що [PERSON] не погоджується з нею, так як вважає її необ`єктивною, необґрунтованою та такою, що не підлягає до задоволення, виходячи з наступного. Що стосується кредитних коштів в розмірі 33267,51 грн, про які йде мова в позовній заяві, то звертає увагу суду на той факт, що дані кошти в період часу з 30.04.2023 року по 01.05.2023 року шахрайським способом були викрадені з рахунку відповідача невідомими особами, про що 02.05.2023 відповідачем було повідомлено позивача. Даний факт підтверджується самим позивачем в своїй позовній заяві в абз. 7 на сторінці 3. Крім того, відповідачем 02.05.2023 року також було подано заяву до Надвірнянського районного відділу поліції ГУНП в Івано-Франківській області про те, що в період часу з 30.04.2023 року по 01.05.2023 року невідома особа шахрайським способом заволоділа грошовими коштами в сумі 38849,15 грн з рахунку відповідача [NUMBER] . В цей же день було зареєстроване кримінальне провадження 12023091200000195, яке триває до сих пір. Відповідач є споживачем фінансових послуг, а банк - їх виконавцем та несе відповідальність за неналежне надання цих послуг. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Зазначені норми є спеціальними для спірних правовідносин. Згідно з положеннями частини другої статті 614 ЦК України саме банк має довести відсутність своєї вини, а не перекладати це на клієнта банку, споживача послуг, що відповідає й вимогам Цивільно-процесуального кодексу України, які викладені вище. Вважає, Позивач не надав суду належних і допустимих доказів на спростування доводів Відповідача, не довів, що Відповідач, як володілець та користувач картки, своїми діями чи бездіяльністю сприяла у доступі до її карткового рахунку чи надала інформацію третім особам, що дало змогу ініціювати платіжні операції. Відповідач вважає як користувач карток своїми діями чи бездіяльністю не сприяла втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Списання грошових коштів з карткових рахунків Відповідача відбулося не за її розпорядженням і вона не повинна нести відповідальності за такі операції. Виявивши безпідставне списання (перекази, зняття) коштів, Відповідач повідомила про цей факт банк та звернулися до правоохоронних органів. Зважаючи на той факт, що з 30.04.2023 року по 01.05.2023 року кошти шахрайським способом невстановленою особою були викрадені з картки Відповідача, про що Відповідачем одразу було повідомлено як Позивача, так і Правоохоронні органи, вважає, що у Позивача немає правових підстав для пред`явлення позову про стягнення з Відповідача коштів, що були викрадені іншою особою, а також немає правових підстав для стягнення з Відповідача відсотків, пені та штрафних санкцій за такими коштами. У зв`язку із чим просив відмовити у задоволенні позовної заяви в повному обсязі. Представник позивача надав відповідь на відзив, в якому зазначив, що заява про вчинення кримінального провадження та витяг з ЄРДР не є беззаперечним доказом вчинення злочину, оскільки відсутній обвинувальний вирок суду. Відкрите кримінальне провадження за заявою відповідача не є підставою звільнення останньої від взятих на себе зобов`язань за кредитним договором. Окрім цього, за результатом розгляду кримінальної справи та у разі винесення судом вироку відповідач має право відшкодувати кошти шляхом стягнення з винної особи, якщо така буде встановлена. Ухвалою від 02.05.2024 відкрито провадження у справі, постановлено розглядати справу в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. 10.06.2024 постановлено ухвалу про витребування доказів. 19.08.2024 постановлено ухвалу про витребування доказів. 16.09.2024 постановлено ухвалу про витребування доказів. Ухвалою від 30.10.2024 суд закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги банку підтримала та просила їх задовольнити. Надала пояснення, аналогічні викладеному у позовній заяві та у відзиві на позовну заяву. Відповідач в судове засідання не з`явилася. Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги АТ КБ "Привтбанк" не визнав, просив у їх задоволенні відмовити та надав пояснення, аналогічні викладеному у відзиві на позовну заяву. Додав, що відповідач з моменту відкриття їй кредитної лінії кредитними коштами не користувалася. На цей рахунок їй приходила заробітна плата. 01.05.2023 вона хотіла перерахувати кошти сину на картку через додаток "Приват 24", однак вона в нього зайти не змогла, він виявився заблокованим. Тоді відповідач одразу передзвонила на гарячу лінію "Приватбанка" за номером 3700, де було з`ясовано, що з її рахунку зняті кошти. 02.05.2023 вона звернулася до відділення "Приватбанк" із заявою про зняття шахраями грошових коштів та з повідомленням про вчинення кримінального правопорушення звернулася у поліцію. До 01.05.2023 вона ніяких повідомлень від "Приватбанку" не отримувала. Ніяких кодів, паролей нікому не повідомляла, ніяких дзвінків з проханням повідомити ці дані їй не надходило, ні за якими посиланнями вона не переходила та онлайн покупок не робила. 29.04.2023 їй також не надходило з "Приватбанку" ніяких повідомлень, можливо, на той момент додаток "Приват24" вже був заблокований, в той день вона ним не користувалася. 02.05.2023 вона у відділенні банку отримала нову картку. Всі операції, які були проведені 29.04.2023, 30.04.2023 та 01.05.2023, були вчинені шахраями. З її картки, окрім кредитних коштів, були також зняті 6000 грн зарплатних коштів, які в подальшому банком були повернуті. Суд, вислухавши пояснення представників сторін, вивчивши матеріали справи, дослідивши докази кожен окремо та в їх сукупності, приходить до наступного. Судом встановлено, що 12.01.2021 [PERSON] підписала заяву про приєднання до Умов та Правил надання послуг, в якій зазначено, що підписанням цієї заява вона приєднується до розділу «Загальні положення», підрозділів «Кредитні картки», «Поточні рахунки», «Використання картки», «Віддалені канали обслуговування», «оплата частинами та Миттєва розстрочка», Умов та Правил надання банківських послуг акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк», що розміщені в мережі Інтернет за адресою: https:/privatbank.ua/terms, в редакції, чинній на дату підписання цієї заяви, які разом становлять договір банківського рахунка, приймає всі права та обов`язки, встановлені в цьому договорі та зобов`язується їх належним чином виконувати (а.с. 15-22). 23.08.2022 [PERSON] підписала заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, в якій зазначено, що підписанням цієї заява вона приєднується до розділу «Загальні положення», підрозділів «Кредитні картки», «Поточні рахунки», «Використання картки», «Віддалені канали обслуговування», «оплата частинами та Миттєва розстрочка», Умов та Правил надання банківських послуг акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк», що розміщені в мережі Інтернет за адресою: https:/privatbank.ua/terms, в редакції, чинній на дату підписання цієї заяви, які разом становлять змішаний договір: договір банківського рахунка та Генеральний кредитний договір в частині надання споживчих кредитів "Кредитна картка", "Оплата частинами", "Миттєва розстрочка", приймає всі права та обов`язки, встановлені в цьому договорі та зобов`язується їх належним чином виконувати (а.с. 23-34). 02.05.2023 [PERSON] підписала заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, в якій зазначено, що підписанням цієї заява вона приєднується до розділу «Загальні положення», підрозділів «Кредитні картки», «Поточні рахунки», «Використання картки», «Віддалені канали обслуговування», «оплата частинами та Миттєва розстрочка», Умов та Правил надання банківських послуг акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк», що розміщені в мережі Інтернет за адресою: https:/privatbank.ua/terms, в редакції, чинній на дату підписання цієї заяви, які разом становлять змішаний договір: договір банківського рахунка та Генеральний кредитний договір в частині надання споживчих кредитів "Кредитна картка", "Оплата частинами", "Миттєва розстрочка", приймає всі права та обов`язки, встановлені в цьому договорі та зобов`язується їх належним чином виконувати (а.с. 35-46). З моменту укладення договору відповідачу видано: 12.01.2021 картку Універсальна з терміном дії 10/24; 23.08.2022 картку Універсальна з терміном дії 09/26; 02.05.2023 картку Універсальна з терміном дії 07/27 (а.с.14). Відповідно до остаточного розрахунку заборгованості за договором від 12.01.2021 станом на 25.02.2024 заборгованість відповідача становить 41494,61 грн, яка складається із заборгованість за тілом кредиту - 33267,51 грн, та заборгованості за простроченими відсотками - 8227,10 грн (а.с.10-11, 12). Як вбачається з виписки по рахунку, до 30.04.2023 відповідач кредитними коштами не користувалася (а.с.12). Всі операції, які були проведені за період з 30.04.2023 по 01.05.2023 були здійснені шахраями, що в судовому засіданні визнано обома сторонами та не підлягає доказуванню в силу ч. 1 ст. 82 ЦПК України. Також визнано сторонами, що 01.05.2023 шахраями від імені [PERSON] було в електронному вигляді підписано заяву про відкриття поточного рахунку та приєднання до умов та правил надання послуги "Картка для виплат" і паспорт споживчого кредиту (а.с.114-123). 02.05.2023 [PERSON] звернулася до відділення Приватбанку із письмовою заяву про зняття з її рахунку коштів шахраями, що також визнається сторонами у справі, та до Надвірнянського РВП ГУНП із заявою про вчинення кримінального правопорушення, про що були внесені відомості до ЄРДР та розпочато досудове розслідування, яке ще не завершене. [PERSON] визнано потерпілою та у ході проведення досудового розслідування встановлено, що потерпіла [PERSON] безпосередньо в момент вчинення вказаного злочину ні з ким із підозрілих осіб, а також безпосередньо із особами, які могли вчинити дане кримінальне правопорушення, не контактувала та безпосередньо свої особисті дані та дані своїх банківських рахунків не повідомляла, у зв`язку із чим є припущення, що по даному факту може мати місце розголошення комерційної або банківської таємниці (а.с.87-88, 145-146, 132-133, 155-156). Відповідно до ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Ч. 1 ст. 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Ч. 2 ст. 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). За змістом ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Умови і правила надання банківських послуг АТ КБ "Приватбанк", з огляду на їх мінливий характер, не можна вважати складовою кредитного договору, якщо вони не підписані та не визнаються позичальником, а також, якщо ці умови прямо не передбачені в анкеті-заяві позичальника, яка безпосередньо підписана позичальником. Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633,634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) приєднується до тих умов, з якими він безпосередньо ознайомлений. Роздруківка із сайту позивача не може виступати належним доказом, оскільки цей доказ повністю залежить від волевиявлення і дій однієї сторони, яка може вносити відповідні зміни в умови та правила споживчого кредитування. Зазначений висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 342/180/17 (провадження № 14-131цс19). Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг підписано [PERSON] і ці умови прямо передбачені в підписаній заяві. Як встановлено в ході розгляду справи, до 30.04.2023 відповідач не користувалася кредитними коштами. Предметом розгляду даної справи є заборгованість, яка виникла внаслідок користування кредитними коштами в період часу з 30.04.20232 по 01.05.2023, операції з переведення яких вчинені невстановленими особами внаслідок шахрайських дій. Відповідно до ст. 1066 ЦК України, за договором банківського рахунку банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Згідно з ч. 3 ст. 1068 ЦК України, банк зобов`язаний за розпорядженням клієнта видати або перерахувати з його рахунка грошові кошти в день надходження до банку відповідного розрахункового документа, якщо інший строк не передбачений договором банківського рахунку або законом. Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку (ст. 509 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст.1071 ЦК України банк може списувати кошти з рахунка на підставі розпорядження клієнта. Тобто тільки клієнт може ініціювати списання коштів, а банк в свою чергу зобов`язаний ідентифікувати його особу. Встановлення, що власник рахунка та ініціатор списання коштів є однією особою - запорука належного виконання банком умов договору. Саме тому у випадку допущення працівником банку халатності, внаслідок чого незаконно списуються гроші з поточного рахунку клієнта, фінустанова повинна нести відповідальність. Положеннями статті 1073 ЦК України встановлено, що у випадку несвоєчасного зарахування коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта, сплатити відсотки та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до ч. 3 ст. 1092 ЦК України якщо порушення банком правил розрахункових операцій спричинило помилковий переказ банком грошових коштів, банк несе відповідальність відповідно до цього Кодексу та закону. Отже, положення Цивільного Кодексу України передбачають прямий обов`язок банку в разі виявлення незаконного списання коштів повернути їх на рахунок клієнта. Відповідно до статей 32.1, 32.7 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» банк, що обслуговує платника, та банк, що обслуговує отримувача, несуть перед платником та отримувачем відповідальність, пов`язану з проведенням переказу, відповідно до цього Закону та умов укладених між ними договорів. Банк платника не має права на списання з рахунка платника коштів за розрахунковим документом після отримання документа на його відкликання. Згідно із пунктом 37.2 статті 37 Закону України Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» у разі ініціації неналежного переказу з рахунка неналежного платника з вини ініціатора переказу, що не є платником, емітент зобов`язаний переказати на рахунок неналежного платника відповідну суму грошей за рахунок власних коштів, а також сплатити неналежному платнику пеню у розмірі 0,1 відсотка суми неналежного переказу за кожний день, починаючи від дня неналежного переказу до дня повернення відповідної суми на рахунок, якщо більший розмір пені не обумовлений договором між ними. Відповідно до пунктів 6.7, 6.8 Положення «Про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого постановою Правління Національного банку України № 223 від 30 квітня 2010 року, банк у разі здійснення недозволеної або некоректно виконаної платіжної операції, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися або які були виконані некоректно, негайно відшкодовує платнику суму такої операції та, за необхідності, відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Відповідно до пунктів 7, 8, 9 вказаного Положення емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором. Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний, зокрема негайно зупинити здійснення операцій із використанням цього електронного платіжного засобу, негайно відновити залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Зазначені норми є спеціальними для спірних правовідносин. Таким чином, лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для притягнення її до цивільно-правової відповідальності. Наведене узгоджується з правою позицією Верховного Суду України у справі № 168/613/16-ц від 05 грудня 2019 року. Отже, користувач електронної платіжної картки зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції, які не виконувалися користувачем, і саме на нього покладено обов`язок нерозголошення (нерозкриття) інформації за рахунком, паролів, ПІН-кодів, CVV-кодів, як і обов`язок повідомлення банку в разі втрати, викрадення платіжної картки та розголошення. В судовому засіданні сторонами визнано факт вчинення спірних операцій невідомими особами шахрайським шляхом. Представник позивача неодноразово наголошувала на тому, що 29.04.2023 відповідачу було направлено повідомлення через додаток Приват24 про нетиповий вхід в його акаунт Приват24 з іншого девайсу. Відповідач категорично заперечувала про отримання зазначеного повідомлення. Окрім цього, як було встановлено в судовому засіданні, відповідач 01.05.2023 не могла здійснити вхід в додаток Приват24, який виявився заблокованим, і після звернення на лінію підтримки Приватбанку їй стало відомо про списання кредитних коштів шахраями. Позивачем не надано підтвердження отримання відповідачем повідомлення позивача про нетиповий вхід в її акаунт Приват24, що могло підтверджувати бездіяльність відповідача щодо перешкоджання втручання в електронну систему та списання коштів шахрайським шляхом. Окрім цього, в судовому засіданні сторонами визнано той факт, що з рахунку позивача були списані не тільки кредитні кошти, а й кошти із зарплатного рахунку, які в подальшому банком були відповідачеві повернуті. Таким чином, враховуючи, що операція з переказу спірних коштів була здійснена у мережі Інтернет з підтвердженням платежу 3D Secure, списання коштів з карткового рахунку [PERSON] відбулося за електронною ідентифікацією електронного платіжного засобу і його користувача без відома відповідача, позичальник не підтвердив факт надходження на його телефон відповідних повідомлень від АТ КБ «ПриватБанк» та позивач відповідних доказів умисної поведінки відповідача щодо розголошення конфіденційної інформації самим клієнтом суду не надав, суд приходить до висновку, що [PERSON] не повинна нести відповідальність за дану операцію. Отже, суд вважає за необхідне відмовити АТ КБ "ПриватБанк" у задоволенні позовних вимог. Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі відмови у позові покладаються на позивача. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed