Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-19 00:00:00

1. Короткий зміст позовних вимог. В серпні 2024 року в.о. керівника Бориспільської окружної прокуратури звернувся до суду з вказаним позовом, який обґрунтовує тим, що [PERSON] , перебуваючи на посаді директора Глибоцької ЗОШ І-ІІІ ступенів, підписав накази про преміювання своїй дружині [PERSON] , на загальну суму 90500 гривень. Всупереч вимогам п.2 та п.3 ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції» [PERSON] не повідомив Управління освіти і науки Бориспільської міської ради про виникнення конфлікту інтересів та не утримався від підписання наказів про преміювання. Постановою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 02 жовтня 2023 року [PERSON] був визнаний винним у вчиненні адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП, та на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 3400 гривень. Тому в.о. керівника Бориспільської окружної прокуратури просив стягнути з [PERSON] на користь Управління освіти і науки Бориспільської міської ради шкоду, спричинену корупційними правопорушеннями, у розмірі 90500 гривень. 2. Процесуальні дії у цивільній справі. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 28 серпня 2024 року було відкрито провадження у цивільній справі та призначено підготовче судове засідання (т.1 а.с.109-110). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 04 грудня 2024 року було закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті (т.2 а.с.10). 3. Ставлення сторін до пред`явленого позову. Прокурор Бориспільської окружної прокуратури Київської області Гайфулін О.О. підтримав пред`явлений позов та просив суд задовольнити його у повному обсязі. Представник відповідача [PERSON] надав до суду відзив на позовну заяву, який обґрунтував, тим, що [PERSON] підписував накази про преміювання всіх членів педагогічного колективу Глибоцького ліцею, в тому числі [PERSON] , своєї дружини. Проте, щоразу розмір преміювання визначався виборним органом трудового колективу Глибоцького ліцею та охоплював 100% членів трудового колективу. Окремі накази про призначення будь-яких виплат [PERSON] не видавались. [PERSON] отримувала виплати матеріального заохочення у суворій відповідності до чинного законодавства України та у розмірі, що не перевищував відповідні виплати іншим працівникам Глибоцького ліцею. Тому дії [PERSON] не завдали шкоди ні місцевому бюджету Бориспільської міської ради, ні бюджету Глибоцького ліцею. Тому представник відповідача Кутах Д.О. просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог. Крім цього, представник відповідача Кутах Д.О. вказав на те, що вказаний позов пред`явлений з порушенням строку, передбаченого ч.3 ст.233 КЗпП України, тобто після спливу строків стягнення з працівника завданої матеріальної шкоди. Прокурор Бориспільської окружної прокуратури Київської області Гайфулін О.О. надав до суду відповідь на відзив, якою наполягав на задоволенні пред`явленого позову, вказавши, що накази про преміювання були прийняті з порушенням антикорупційного законодавства, тому наявні підстави для повернення відповідної суми грошових коштів. Крім цього, вказав на необґрунтованість доводів представника відповідача, викладених у відзиві на позовну заяву, стосовно необхідності застосування до спірних правовідносин норм права, які регулюють питання матеріальної відповідальності працівника за шкоду, заподіяну роботодавцю. 4. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Встановлено, що Глибоцький ліцей Бориспільської міської ради є правонаступником всіх майнових та немайнових прав Глибоцької ЗОШ І-ІІІ ступенів Бориспільської міської ради. Глибоцький ліцей є закладом загальної середньої освіти комунальної форми власності, заснованим на комунальній власності Бориспільської міської територіальної громади. Засновником Глибоцького ліцею Бориспільської міської ради є Бориспільська міська рада, а уповноваженим органом управління - Управління освіти і науки Бориспільської міської ради. Глибоцький ліцей є юридичною особою, діє на підставі Статуту, має ідентифікаційний номер, розрахункові та інші рахунки у фінансових установах і банках державного сектору, самостійний баланс, бланки, печатки та штампи із своїм найменуванням та символікою, згідно з п.1.1., п.1.2., п.1.6, п.1.8. Статуту Глибоцького ліцею, затвердженого рішенням Бориспільської міської ради від 26 липня 2022 року №1918-26-VIII (т.2 а.с.12-27) . Наказом начальника Управління освіти і науки Бориспільської міської ради №377-к від 29 червня 2021 року [PERSON] призначений на посаду директора Глибоцької ЗОШ І-ІІІ ступенів за контрактом з 01 липня 2021 року по 30 червня 2027 року (т.1 а.с.34). [PERSON] є дружиною [PERSON] та працює вчителем в Глибоцькій ЗОШ І-ІІІ ступенів. Наказом директора Глибоцької ЗОШ І-ІІІ ступенів №72-к від 26 жовтня 2021 року «Про преміювання працівників школи» [PERSON] була нагороджена грошовою премією у розмірі 3000 гривень (т.1 а.с.36), наказом №74-к від 26 жовтня 2021 року - у розмірі 3500 гривень (т.1 а.с.37), наказом №89-к від 25 листопада 2021 року - у розмірі 4000 гривень (т.1 а.с.39), наказом №90-к від 25 листопада 2021 року - 5000 гривень (т.1 а.с.41), наказом №98-к від 23 грудня 2021 року - у розмірі 2000 гривень (т.1 а.с.44), наказом №05-к від 24 січня 2022 року - 4200 гривень (т.1 а.с.47), наказом №12-к від 22 лютого 2022 року - 5000 гривень (т.1 а.с.49-50), наказом №17-к від 21 березня 2022 року - 8000 гривень (т.1 а.с.53), наказом №23-к від 25 квітня 2022 року - 5000 гривень (т.1 а.с.57), наказом №24-к від 25 квітня 2022 року - у розмірі 4300 гривень (т.1 а.с.60), наказом №28-к від 24 травня 2022 року - у розмірі 5000 гривень (т.1 а.с.62), наказом №34-к від 23 червня 2022 року - у розмірі 5000 гривень (т.1 а.с.64), наказом №35-к від 23 червня 2022 року - у розмірі 3300 гривень (т.1 а.с.67), наказом №44-к від 19 серпня 2022 року - у розмірі 6200 гривень (т.1 а.с.69), наказом №59-к від 22 вересня 2022 року - 6500 гривень (т.1 а.с.71), наказом №69-к від 20 жовтня 2022 року - 4500 гривень, наказом №72-к від 21 листопада 2022 року - 4500 гривень (т.1 а.с.75), наказом №77-к від 21 грудня 2022 року - у розмірі 5000 гривень (т.1 а.с.77), наказом №09-к від 21 лютого 2023 року - у розмірі 2500 гривень (т.1 а.с.79-80), наказом №23-к від 21 квітня 2023 року - у розмірі 4000 гривень (т.1 а.с.83). Згідно розрахунково-платіжних відомостей (т.1 а.с.38,40,42-43,45-46,48,51-52,54-56,58-59,61,63,65-66,68,70,72,74,76,78,81-82,84) [PERSON] були виплачені грошові премії у загальному розмірі 90500 гривень. Постановою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 02 жовтня 2023 року [PERSON] був визнаний винним у вчиненні адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, відповідальність за які передбачено ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 3400 гривень. Вказана постанова набрала законної сили (т.1 а.с.21-31). Спірні правовідносини регулюються Законом України «Про запобігання корупції», гл.82 «Відшкодування шкоди» розділу ІІІ «Окремі види зобов`язань» книги п`ятої «Зобов`язальне право» ЦК України. 5. Норми права, якими керується суд при вирішенні спору. Згідно з ч.4 ст.56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу. Відповідно до ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. За змістом постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року справи №912/2385/18 (провадження №12-194гс19) прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст.23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим. Згідно ст.66 Закону України «Про запобігання корупції» збитки, шкода, завдані державі внаслідок вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, підлягають відшкодуванню особою, яка вчинила відповідне правопорушення, в установленому законом порядку. Відповідно до ч.1 ст.68 Закону України «Про запобігання корупції» фізичні та юридичні особи, права яких порушено внаслідок вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення і яким завдано моральної або майнової шкоди, збитків, мають право на відновлення прав, відшкодування збитків, шкоди в установленому законом порядку. Відповідно до ч.1, ч.3 ст.40 КУпАП якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства. Згідно з п.1 ч.2, ч.3 ст.22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. За змістом ч.1 ст.27 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пункті 1 частини першої статті 3 цього Закону, не можуть мати у прямому підпорядкуванні близьких їм осіб або бути прямо підпорядкованими у зв`язку з виконанням повноважень близьким їм особам. Особи, які претендують на зайняття посад, зазначених у пункті 1 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані повідомити керівництво органу, на посаду в якому вони претендують, про працюючих у цьому органі близьких їм осіб. Положення абзаців першого та другого цієї частини не поширюються на осіб, які працюють у сільських населених пунктах (крім тих, що є районними центрами), а також гірських населених пунктах. Згідно п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є, зокрема особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Відповідно до ст.256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Згідно з ст.257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Відповідно до ч.1 ст.261 ЦК України передбачено, що перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. За змістом ст.ст.256, 261 ЦК України позовна давність є строком пред`явлення позову як безпосередньо особою, право якої порушене, так і тими суб`єктами, які уповноважені законом звертатися до суду з позовом в інтересах іншої особи - носія порушеного права (інтересу). Згідно з ч.4 ст.267 ЦК України сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови в позові. Згідно з ч.1, ч.6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з ч.6 ст.82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. 6. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору. 6.1. щодо представництва прокурором інтересів Управління освіти і науки Бориспільської міської ради. Встановлено, що засновником Глибоцької ЗОШ І-ІІІ ступенів є Бориспільська міська рада. В силу п.4.2 Статуту Бориспільська міська рада здійснює контроль за використання ліцеєм публічних коштів, затверджує кошторис та контролює його виконання. Тому Бориспільська міська рада є особою, уповноваженою на вжиття заходів представницького характеру щодо захисту інтересів територіальної громади. На виконання вимог ч.4 ст.56 ЦПК України та ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» заступник керівника Бориспільської окружної прокуратури направив до Бориспільської міської ради листи №948 вих.-24 від 23 лютого 2024 року та №51-1501-24 від 26 березня 2024 року з проханням повідомити про вжиті заходи позовного характеру щодо стягнення виплаченої суми премії або повідомити про неможливість звернення до суду з обґрунтуванням відповідних причин (т.1 а.с.86-87,90-91). Листами №01-18/244 від 27 лютого 2024 року та №01-18/391 від 27 березня 2024 року (т.1 а.с.89,92) Управління світи і науки Бориспільської міської ради як уповноважений орган Бориспільської міської ради щодо управління закладами освіти Бориспільської міської об`єднаної територіальної громади повідомило про те, що [PERSON] добровільно збитки не відшкодовані. Водночас, в кошторисі Управління світи і науки Бориспільської міської ради не передбачені кошти на судовий збір та інші судові витрати. Вищевказане свідчить, що компетентний орган, в особі Бориспільської міської ради, після отримання повідомлення про порушення інтересів територіальної громади протягом розумного строку не звернувся до суду з відповідним позовом. У такий спосіб, керівником Бориспільської окружної прокуратури дотримані вимоги, передбачені ст.23 Закону України «Про прокуратуру» та ст.56 ЦПК України. 6.2. щодо застосування строків позовної давності до спірних правовідносин. З доводів представника відповідача Кутаха Д.О. при зверненні до суду з даним позовом Бориспільською окружною прокуратурою, в інтересах Управління освіти і науки Бориспільської міської ради, порушений строк, передбачений ч.3 ст.233 КЗпП України, а саме строк в один рік з дня виявлення заподіяної працівником шкоди. Проте, суд не може погодитися з вказаними доводами, зважаючи на те, що між сторонами по справі виникли правовідносини щодо відшкодування шкоди, завданої вчиненням адміністративного правопорушення, а не трудові відносини. З цієї підстави, до спірних правовідносин не підлягає застосування положення ч.3 ст.233 КЗпП України. Натомість, в спірних правовідносинах підлягає застосуванню загальний строк позовної давності, визначений ст.257 ЦК України, тобто три роки від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права. Зважаючи на те, що постанова Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 02 жовтня 2023 року, якою [PERSON] визнаний винним у вчиненні адміністративних правопорушень, відповідальність за які передбачено ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП, набрала законної сили 12 жовтня 2023 року. Тому трирічний строк позовної давності розпочався 12 жовтня 2023 року та станом на день пред`явлення даного позову не сплинув. 6.3. щодо підстав стягнення шкоди, завданої корупційним адміністративним правопорушенням. Згідно п.2.4, п.4.7 Положення про преміювання працівників, яке є додатком №3 до колективного договору між адміністрацією та виборним органом трудового колективу Глибоцької ЗОШ І-ІІІ ступенів про регулювання соціально-економічних, виробничих і трудових відносин на 2022-2024 року, затвердженого протоколом №1 від 24 січня 2022 року Загальних зборів трудового колективу Глибоцької ЗОШ І-ІІІ ступенів, рішення про преміювання приймає керівник закладу в межах фонду заробітної плати. Підставою для виплати працівнику премії або її позбавлення (зменшення розміру) є наказ керівника закладу. Зі змісту рішень виборчого органу трудового колективу Глибоцької ЗОШ І-ІІІ ступенів, оформлених протоколами №1-12 від 19 січня 2021 року, від 19 лютого 2021 року, від 18 березня 2021 року, від 20 квітня 2021 року, від 18 травня 2021 року, від 18 червня 2021 року, від 23 липня 2021 року, від 25 серпня 2021 року, від 23 вересня 2021 року, від 25 жовтня 2021 року, від 22 листопада 2021 року, від 22 грудня 2021 року, від 19 січня 2022 року (т.1 а.с.144-156), протоколами №1-12 від 19 січня 2022 року, від 21 лютого 2022 року, від 18 березня 2022 року, від 20 квітня 2022 року, від 18 травня 2022 року, від 18 червня 2022 року, від 08 липня 2022 року, від 17 серпня 2022 року, від 23 вересня 2022 року, від 25 жовтня 2022 року, від 21 листопада 2022 року, від 21 грудня 2022 року (т.1 а.с.157-170), протоколами №1- від 17 січня 2023 року, від 17 лютого 2023 року, від 17 березня 2023 року, від 18 квітня 2023 року, від 19 травня 2023 року, від 16 червня 2023 року, від 14 липня 2023 року, від 23 серпня 2023 року, (т.1 а.с.171-180) вбачається, що вирішення питання про умови та розмір преміювання працівників відбувається в наступному порядку: бухгалтер доповідає про розмір фонду оплати праці на виплату премій; заступник директора вносить пропозицію про виплату премій працівникам; виборчий орган трудового колективу приймає рішення про звернення до директора з пропозицією про виплату премій. Аналізуючи вищевказані письмові докази, суд приходить до переконання, що факт підпису [PERSON] наказів про преміювання [PERSON] не може слугувати підставою для висновку про заподіяння збитків, оскільки питання щодо призначення та виплати премій [PERSON] здійснювалось іншою особою, зокрема,виборчим органом трудового колективу. При цьому, вплив на визначення розміру премій [PERSON] з боку директора Глибоцької ЗОШ І-ІІІ ступенів [PERSON] не встановлений, а тому факт суперечності між приватним інтересом і службовими повноваженнями в даному випадку відсутній, що свідчить про недоведеність наявності реального конфлікту та, як наслідок, недоведеність факту заподіяння збитків. Крім цього, на підставі постанови Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» №807-IX від 17 липня 2020 року у зв`язку зі створенням Бориспільського району, до складу якого ввійшли: Бориспільська, Переяславська, Яготинська міські, Вороньківська, Гірська, Дівичківська, Золочівська, Пристолична, Студениківська, Ташанська, Циблівська сільські територіальні громади, с. Глибоке належить до Бориспільського району. Районним центром Бориспільського району є м. Бориспіль. Тому в силу п.3 абз.3 ч.1 Закону України «Про запобігання корупції» обмеження щодо спільної роботи близьких осіб на [PERSON] та [PERSON] не поширюється. Вказівку прокурора на факт притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності як на підставу для стягнення коштів у розмірі отриманих [PERSON] премій, за відсутності обмежень спільної роботи, а також ознак реального конфлікту, суд вважає необґрунтованою, оскільки сам факт притягнення до адміністративної відповідальності не свідчить автоматично про доведеність заподіяння такими діями збитків. Враховуючи викладені обставини в їх сукупності, суд вважає, що відсутні підстави для стягнення з [PERSON] збитків, завданих вчиненням корупційного адміністративного правопорушення, у розмірі 90500 гривень. 7. Розподіл судових витрат між сторонами. Згідно з ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З платіжної інструкції №2155 від 24 липня 2024 року (а.с.20) вбачається, що при пред`явленні позову до суду позивачем сплачений судовий збір у розмірі 3028 гривень. Зважаючи на те, що у задоволенні позовних вимог відмовлено, тому підстави для відшкодування позивачу понесених судових витрат, відсутні. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed