Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-23 00:00:00

[PERSON] ( далі [PERSON] ) в інтересах [PERSON] (далі - [PERSON] ) звернулась до суду з позовом до Безлюдівської селищної ради Харківської області, третя особа Приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Ніколенко Ганна Анатоліївна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та просить встановити [PERSON] , [INFO] , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після померлої [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] , строком два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування заявлених вимог посилається на те, що [INFO] померла матір позивачки, [PERSON] , [INFO] [PERSON] , [INFO] , є рідною донькою [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] . 22.11.1997 [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] , [INFO] , з присвоєнням після реєстрації шлюбу прізвища « [PERSON] ». Після смерті матері позивачки, [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] , залишилася спадщина, до складу якої входить нерухоме майно: житловий будинок [ADDRESS] , а також земельна ділянка, на якій він розташований. Житловий будинок [ADDRESS] , належав [PERSON] на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу житлового будинку, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Васіковою Ю.В. 23.09.2011 та зареєстрованого в реєстрі за № 1246. Право приватної власності на житловий будинок, реєстраційний № 28827093, адреса об`єкта: [ADDRESS] зареєстровано за [PERSON] , частка у розмірі 1/1. Позивачка має постійне місце проживання за межами України, в Німеччині. З метою реалізації належних спадкових прав, позивачка приїхала до України та 04.09.2023 звернулася до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Гібадулової Л.А. з питання прийняття спадщини за померлою [PERSON] . Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гібадулова Л.А. в усному порядку відмовила позивачці у прийнятті заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з пропуском нею встановленого законом строку. Крім того, рекомендовано звернутися до суду з позовом про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Нотаріусом не було роз`яснено, що навіть у випадку пропуску строку існує необхідність подання письмової заяви про прийняття спадщини та, в подальшому, отримання постанови про відмову. Про наміри прийняти спадщину і оформити належні спадкові права свідчить, зокрема, довіреність посвідчена Гібадуловою Л.А., приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу, 04.09.2023 за реєстровим № 692. Так, у зв`язку з проживанням за кордоном та неможливістю особисто займатися питанням оформлення спадкових прав, того ж дня, 04.09.2023, позивачкою було надано довіреність, зокрема, для представництва інтересів щодо ведення справи з оформлення спадкових прав на будь-яке майно, що залишилося після померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] . У подальшому, з метою захисту спадкових прав у судовому порядку та у зв`язку з ненаданням нотаріусом постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій під час безпосереднього звернення у вересні 2023 року, позивачці було роз`яснено про необхідність подання заяви про прийняття спадщини, яка оформлюється виключно особисто. Відповідно до Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 передбачена можливість надсилання заяви про прийняття спадщини, справжність підпису особи на якій засвідчена нотаріально 08.11.2023 року приватним нотаріусом Гібадуловою Л.А. було надано зразок заяви про прийняття спадщини. Позивачка не мала можливості повторно приїхати в Україну для прийняття спадщини, але вживала всіх можливих заходів для прийняття спадщини. Так, позивачкою було оформлено заяву про прийняття спадщини, справжність підпису на якій засвідчено нотаріально, а також проставлено апостиль. Відповідна заява про прийняття спадщини з завіреним перекладом з німецької мови на українську мову була подана приватному нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Гібадуловій Л.А. За період оформлення заяви були внесені зміни щодо визначення місця відкриття спадщини. Місце проживання спадкодавця було зареєстроване у смт Васищево Харківського району Харківської області. За таких умов, нотаріусом в усному порядку було роз`яснено, що позивач має звернутися до нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області. Враховуючи зазначене, [PERSON] , представник [PERSON] за довіреністю, подала заяву [PERSON] про прийняття спадщини. Так, 21.06.2024 до приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Ніколенко Ганни Анатоліївни звернулася із заявою про видачу свідоцтва про право на прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] [PERSON] від імені [PERSON] за довіреністю. Як вбачається з постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 21.06.2024, інших заяв про прийняття або відмову від спадщини до приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Ніколенко Ганни Анатоліївни не надходило. При розгляді заяви [PERSON] про видачу їй свідоцтва про право на спадщину в порядку спадкування за законом, було встановлено, що при зверненні нею не надано документів, що підтверджують факт прийняття спадщини, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій №200/02/31 від 21.06.2024. Позивачка є спадкоємицею першої черги у порядку спадкування за законом. Інших спадкоємців за законом, які б подавали заяву про прийняття спадщини за померлою [PERSON] у встановлений законом строк, немає. Спадкова справа №58/2024 зареєстрована 21.06.2024. Заповіт [PERSON] не складався. Позивачка з грудня 2018 року проживає в Німеччині. 20.11.2018 позивачка була знята з реєстрації за адресою: [ADDRESS] та 04.12.2018 оформлено виїзд на постійне проживання в Німеччину. 01.10.2019 позивачка була прийнята на консульський облік Генерального консульства в Мюнхені. [PERSON] , має захворювання опорно-рухового апарату, у період встановлений на прийняття спадщини, позивачка була вимушена звертатися до лікаря за місцем проживання у м. Вайден, Німеччина, проходила амбулаторне та стаціонарне лікування, а також тривалу реабілітацію після операційного втручання. Період реабілітації після перенесеної операції складає від півроку до одного року. За призначеннями лікарів позивачу було визначено лікування за місцем проживання, а тому в останньої не було об`єктивної можливості реалізувати свої спадкові права відразу після проходження стаціонарного лікування. Через больовий синдром позивачка не могла самостійно пересуватися, а у вересні 2023 року з великими труднощами дісталася України. Приїхавши в Україну, одразу, 04.09.2023, звернулася до нотаріуса щодо питання прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Отже, у позивача були наявні перешкоди, які унеможливлювали вчасно подати заяву про прийняття спадщини, з урахуванням її стану здоров`я, наявності захворювання, яке потребувало лікування, перебування на стаціонарному лікуванні, що підтверджено належними та допустимими доказами, аналіз яких в сукупності свідчить про наявність у позивача об`єктивних, непереборних та істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини. Окремо також слід зазначити, що позивачка вважала, що строки для прийняття спадщини продовжено у зв`язку з воєнним станом в Україні. Так, з 29 червня 2022 року діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 N 719 "Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану". Так, пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року N 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану" було передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував на необхідності держав дотримуватися принципу "якості законів" при їх прийнятті або зміні. Враховуючи викладене, позивачка змушена звернутися до суду із цим позовом, оскільки в інший спосіб захистити своє право не має можливості Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 04.07.2024 провадження у справі відкрито в порядку загального позовного провадження, справу призначено до розгляду в підготовчому судовому засіданні, витребувано матеріали спадкової справи. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 10.10.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Позивач та її представник в судове засідання не з`явилися, представник позивача до суду надала заяву про підтримання позовних вимоги, та просять їх задовольнити, також просять розглянути справу без їх участі. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, надав до суду відзив на позовну заяву, яким не заперечує проти задоволення позовних вимог та просить розглянути справу без їх участі. Третя особа у судове засідання не з`явилась, повідомлялась про розгляд справи належним чином, причини неявку суду не повідомила. Беручи до уваги той факт, що судом створені необхідні умови для реалізації учасниками справи, своїх процесуальних прав на участь у розгляді справи в суді, враховуючи, відсутність підстав для визнання їх явки обов`язковою, суд вважає за можливе розглянути справу за їх відсутності, на підставі наявних в матеріалах справи доказів, при цьому відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Вивчивши доводи, що наведені у позовній заяві, здійснюючи правосуддя на засадах змагальності й рівності учасників судового процесу перед законом і судом, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши всі обставини справи в межах заявлених вимог, перевіривши їх доказами, які були безпосередньо досліджені у судовому засіданні, проаналізувавши зміст норм матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд зазначає про таке. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина 1статті 2 Цивільного процесуального кодексу України). Згідно зі статтею 5 Цивільного процесуального кодексу України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до положень частини 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. При цьому, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках (частина 1 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України). Частиною 1 статті 77 вказаного нормативно правового документу визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Отже у ході розгляду справи в межах заявлених вимог та зазначених і доведених обставин, судом встановлено, що [INFO] померла матір позивачки, [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Безлюдівською селищною радою Харківського району 10.01.2023 року [PERSON] , [INFO] , є рідною донькою [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження, виданим Палацом реєстрації новонароджених виконкому Харківської міської ради депутатів трудящих від 21.09.1977. 22.11.1997 [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] , [INFO] , з присвоєнням після реєстрації шлюбу прізвища « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про шлюб, виданим повторно Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Слобідському та Основ`янському районах у місті Харкові Головного територіального управління юстиції у Харківській області від 20.04.2018. Відповідно до частин 1 та 2 статті 1220 Цивільного кодексу України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). При цьому, спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 Цивільного кодексу України). Після смерті матері позивачки, [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] , залишилася спадщина, до складу якої входить нерухоме майно: житловий будинок [ADDRESS] , Документ сформований в системі «Електронний суд» 28.06.2024 4 Харківський район, Харківська область, а також земельна ділянка, на якій він розташований. Житловий будинок [ADDRESS] , належав [PERSON] на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу житлового будинку, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Васіковою Ю.В. 23.09.2011 та зареєстрованого в реєстрі за № 1246. Відповідно до Витягу про державну реєстрацію прав КП "ХРБТІ" № 31464369 від 28.09.2011, право приватної власності на житловий будинок, реєстраційний № 28827093, адреса об`єкта: [ADDRESS] зареєстровано за [PERSON] , частка у розмірі 1/1. Позивачка має постійне місце проживання за межами України, в Німеччині, що підтверджується копією закордонного паспорту. З метою реалізації належних спадкових прав, позивачка приїхала до України та 04.09.2023 звернулася до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Гібадулової Л.А. з питання прийняття спадщини за померлою [PERSON] . Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гібадулова Л.А. в усному порядку відмовила позивачці у прийнятті заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з пропуском нею встановленого законом строку. Позивачем [PERSON] видана довіреність, яка посвідчена приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гібадуловою Л.А., 04.09.2023 за реєстровим № 692 на ім`я [PERSON] , [INFO] , на право прийняття спадщини та оформлення належних спадкових прав на будь-яке майно, що залишилося після померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] . У подальшому, з метою захисту спадкових прав у судовому порядку та у зв`язку з ненаданням нотаріусом постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій під час безпосереднього звернення у вересні 2023 року, позивачці було роз`яснено про необхідність подання заяви про прийняття спадщини, яка оформлюється виключно особисто. Відповідно до Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 передбачена можливість надсилання заяви про прийняття спадщини, справжність підпису особи на якій засвідчена нотаріально 08.11.2023 приватним нотаріусом Гібадуловою Л.А. було надано зразок заяви про прийняття спадщини, що підтверджується скріншотом. Позивачка не мала можливості повторно приїхати в Україну для прийняття спадщини, але вживала всіх можливих заходів для прийняття спадщини. Так, позивачкою було оформлено заяву про прийняття спадщини, справжність підпису на якій засвідчено нотаріально, а також проставлено апостиль. Заява про прийняття спадщини з завіреним перекладом з німецької мови на українську мову була подана приватному нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Гібадуловій Л.А., копія якої додана до матеріалів справи. Відповідно до ст. 1221 ЦК України (в редакції до 30.01.2023), місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні такого майна, або вимоги кредиторів. Заява про відкриття спадщини могла бути прийнята в межах Харківського міського нотаріального округу. Законом України № 3450-IX "Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо вдосконалення порядку відкриття та оформлення спадщини", який набрав чинності 30.01.2024, визначено, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Згідно довідки начальника відділу державної реєстрації Безлюдівської селищної ради Харківського району Харківської області Боклаг С. від 22.07.2024 за № 903-28/323 встановлено, що за адресою: [ADDRESS] у період з 27.10.2011 до 10.01.2023 була зареєстрована та проживала [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . За таких умов, нотаріусом Гібадуловою Л.А. в усному порядку було роз`яснено, що позивач має звернутися до нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області. 21.06.2024 до приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Ніколенко Ганни Анатоліївни звернулася із заявою про видачу свідоцтва про право на прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] [PERSON] від імені [PERSON] за довіреністю. Заява від 21.06.2024 зареєстрована в книзі обліку та реєстрації спадкових справ під №139, спадкова справа №58/2024. Як вбачається з постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 21.06.2024 року, інших заяв про прийняття або відмову від спадщини до приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Ніколенко Ганни Анатоліївни не надходило. При розгляді заяви [PERSON] про видачу їй свідоцтва про право на спадщину в порядку спадкування за законом, було встановлено, що при зверненні нею не надано документів, що підтверджують факт прийняття спадщини, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій №200/02/31 від 21.06.2024. Позивачка є спадкоємицею першої черги у порядку спадкування за законом. Інших спадкоємців за законом, які б подавали заяву про прийняття спадщини за померлою [PERSON] у встановлений законом строк, немає. Спадкова справа №58/2024 зареєстрована 21.06.2024 (у зв`язку з поданням заяви позивачки), що підтверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі №77416213, виданим приватним нотаріусом Ніколенко Г.А. Відповідно до статей 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес в один із способів, визначених частиною першою статті 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом. Відповідно до частин першої, другої статті 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). У частині першій статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина перша статті 1272 ЦК України). У частині третій статті 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року N 6-1320цс17. З вказаним висновком погодився Верховний Суд у постанові від 01 квітня 2019 року у справі N 643/3049/16-ц (провадження N 61-39398св18). З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Поважними є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Подібні висновки містяться зокрема у постановах Верховного суду від 26 червня 2019 року у справі N 565/1145/17 від 28 березня 2022 року у справі N 750/2158/21. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Подібних висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 17 жовтня 2019 року у справі N 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі N 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі N 450/1383/18, від 17 грудня 2021 року у справі № 369/6254/19-ц, від 21 квітня 2022 року у справі N 296/12109/18, від 17 серпня 2023 року у справі N 626/274/22. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 жовтня 2018 року у справі № 2516/1356/12-ц (провадження N 61-28938св18) зроблено висновок, що "за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України). Таким чином, позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини". Подібні висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 15 січня 2020 року у справі N 200/9984/16-ц (провадження N 61-11977св19), від 20 грудня 2021 року у справі N 502/1603/18 (провадження N 61-10329св21), від 24 травня 2023 року у справі N 291/559/21 (провадження N 61-4425св23). Як вбачається з копії спадкової справи, наданої приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Ніколенко Г.А. вбачається, що заведена спадкова справа №58/2024, яка зареєстрована 21.06.2024 року на підставі [PERSON] від імені [PERSON] за довіреністю на прийняття спадщини. [PERSON] є спадкоємицею першої черги у порядку спадкування за законом. Інших спадкоємців за законом, які б подавали заяву про прийняття спадщини за померлою [PERSON] у встановлений законом строк, немає. Заповітів [PERSON] не складала. Постановою нотаріуса від 21.06.2024 відмолено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки при зверненні нею не надано документів, що підтверджують факт прийняття спадщини. Враховуючи, що у позивачки були наявні перешкоди, які унеможливлювали вчасно подати заяву про прийняття спадщини, з урахуванням її стану здоров`я, наявності захворювання, яке потребувало лікування, перебування на стаціонарному лікуванні, що підтверджено належними та допустимими доказами, аналіз яких в сукупності свідчить про наявність у позивача об`єктивних, непереборних та істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини, тому суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними, а вимоги позивачки про визначення додаткового строку для її прийняття такими, що підлягають задоволенню та визначає [PERSON] , [INFO] , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після померлої [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] , строком два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Outcome: approved