Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-02 00:00:00

В червні 2024 року позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить стягнути з відповідача [PERSON] витрати, пов`язані з регламентною виплатою у розмірі 63\~986,27 грн, а також вартість послуг експерта у розмірі 1 820,00 та сплачений за подання даної позовної заяви судовий збір в розмірі 3028,00 грн. В обґрунтування позовних вимог, позивач зазначає, що 16.09.2022 року о 15 год. 10 хв. в м. Києві по вул. Німанська М. Бойчука, сталася ДТП за участю транспортних засобів: BMW, державний номерний знак [NUMBER] , під керуванням [PERSON] , власником транспортного засобу є [PERSON] та CITROEN, державний номерний знак [NUMBER] , під керуванням [PERSON] , та якому на праві власності належить вказаний транспортний засіб. Постановою Печерського районного суду м. Києва від 02.11.2022 року у справі № 757/26180/22-п відповідача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП та застосоване адміністративне стягнення у вигляді штрафу. На дату скоєння ДТП, керований відповідачем транспортний засіб не був забезпечений в розумінні Закону України « Про обов`язкове страхування цивільно правової відповідальності власників наземних транспортних засобів». Цивільна правова відповідальність потерпілого була застрахована за договором обов`язкового страхування цивільно правової відповідальності власників наземних транспортних засобів (поліс № 207308654, страховик ТДВ «СК «Гардіан»). Потерпілий своєчасно звернувся до Моторного (транспортного) страхового бюро України із повідомленням про ДТП від 20.09.2022 року та заявою про виплату страхового відшкодування від 20.09.2022 року. Згідно звіту № 37686 від 03.10.2022 року про визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу, складеного суб`єктом оціночної діяльності [PERSON] , вартість відновлювального ремонту з урахуванням зносу склала 63\~986,27 грн. Наказом МТСБУ від 14.03.2023 року № 3/4876 вирішено сплатити на рахунок потерпілого 63\~986,27 грн за заподіяну шкоду. Здійснення оплати підтверджується платіжною інструкцією № 824240 від 15.03.2023 року. Окрім того, МТСБУ понесло витрати на встановлення розміру збитків та збір документів у розмірі 1\~820,00 грн. Вказана сума була сплачена на рахунок ФОП [PERSON] , про що свідчить платіжна інструкція № 934906 від 18.10.2022 року. На адресу відповідача було направлено лист вимогу від 02.04.2024 року про необхідність оплатити суми заборгованості, який залишено без уваги. В зв`язку з чим просить суд заявлені позовні вимоги задовольнити в повному обсязі та стягнути з відповідача на їх користь 63\~986,27 грн. відшкодування шкоди в порядку регресу, 1\~820,00 грн додаткові витрати на збір документів та визначення розміру шкоди та суму сплаченого судового збору в сумі 3028,00 грн. 26 вересня 2024 року відповідачем через систему «Електронний суд» надано відзив на позовну заяву, в якому останній просить суд відмовити позивачу у задоволені позовних вимог у повному обсязі посилаючись на те, що в обґрунтування позовних вимог позивач посилається на звіт про визначення матеріального збитку, складеного суб`єктом оціночної діяльності [PERSON] вих. № 37686 від 03.10.2022 року. Однак він вважає цей доказ таким, що не відповідає вимогам встановленим ЦПК України. Після отримання від позивача копії Звіту про визначення матеріального збитку, складеного суб`єктом оціночної діяльності [PERSON] вих. № 37686 від 03.10.2022 року він звернувся до Громадської організації «Всеукраїнське об`єднання «Українське товариства оцінювачів» із заявою про проведення рецензування вказаного звіту. В ході проведення рецензії було виявлено низку невідповідностей та зайвих, необґрунтованих робіт, матеріалів та запчастин, які призвели до багаторазового збільшення ціни. Крім того, рецензентом було направлено запит на перевірку достовірності вихідних документів, на основі яких проводився розрахунок вартості матеріального збитку. У відповідь на запит було отримано лист від ІОЦ «Союз експертів України» про те, що сканкопія сторінки Електронної версії Бюлетеня авто товарознавця № 125 по автомобілю Citroen Berlingo 1.6 HDi 75 (B9) Base 5 MT, яку використовував оцінювач, є підробкою. Згідно із загальним висновком рецензії (вих. № 31-ЕР від 27.04.2023) Звіт про визначення матеріального збитку, вих. № 37686 від 03.10.2022, складений суб`єктом оціночної діяльності ФОП [PERSON] , містить наступні порушення та недоліки: наведені зауваження є суттєвими та впливають на достовірність отриманого результату вартості; проведення окремих оціночних процедур, … здійснено з використанням сумнівних та недостовірних вихідних даних; додані до звіту фотоматеріали не відповідають вимогам доказової бази щодо обґрунтованості проведення окремих оціночних процедур; звіт про визначення вартості матеріального збитку …. Кваліфікується за ознакою абзацу третього пункту 67 Національного стандарту № 1, як такий, що не повною мірою відповідає вимогам нормативно правових актів з оцінки майна і має значні недоліки, що вплинули на достовірність оцінки…. 14.06.2023 року він звернувся до Подільського УП ГУНП у м. Києві із заявою про вчинення кримінального правопорушення. В цей же день до Єдиного реєстру досудових розслідувань було внесено відомості та порушено кримінальне провадження № 12023105070000819 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України. Кримінальне провадження № 12023105070000819 від 14.06.2023 перебуває у провадженні відділу дізнання Подільського УП ГУНП в у м. Києві. Виходячи з наведеного вище, вважає позовну заяву такою, що не підлягає задоволенню. В додаткових поясненнях наданих представником відповідача через систему «Електронний суд» 20.01.2025 року останній вказує, що єдиним доводом відповідача є те, що звіт про визначення матеріального збитку, складений суб`єктом оціночної діяльності [PERSON] вих. № 37686 від 03.10.2022 року є начебто неналежним та недопустимим доказом. Надано рецензію № 31-ЕР від 27.04.2023 року Громадської організації «Всеукраїнське об`єднання «Українське товариство оцінювачів», згідно якої виявлено низку невідповідностей та зайвих необґрунтованих робіт, матеріалів та запчастин, які призвели до багаторазового збільшення ціни. Вказана рецензія за змістом ст. 76 ЦПК України не є передбаченим процесуальним законом джерелом доказів, містить у собі фактичну правову оцінку звіту на предмет його відповідності законодавству в галузі оцінки майна, що є прераготивою суду. Рецензія є суб`єктивною думкою, міркування рецензента, що базуються певних об`єктивних даних, викладених у звіті. Рецензія на висновок експерта не може бути віднесена до письмових доказів, висновків спеціалістів тощо, оскільки: не містить даних про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору, а містить суб`єктивну думку особи щодо оцінки доказу; рецензент не оглядає особисто об`єкт оцінки ( автомобіль), не досліджує його; відсутні гарантії незалежності рецензента, його незаінтересованості та неупередженості, оскільки рецензії надаються на замовлення сторони. До рецензії додано лист Інформаційно обчислювального центру Союзу експертів України № 25/04-2023 від 25.04.2023 року, яким ставиться під сумнів інформація з Бюлетеня авто товарознавця № 125. Лист містить лише печатку, підпис директора М. Горбачова відсутній. Додаток до листа оригінальна сторінка електронної версії Бюлетеня автотоварознавця № 125 не завірена належним чином. Відтак, додатки до рецензії є сумнівними, не відповідають критеріям допустимості і як наслідок, до зазначених у рецензії домислів варто ставитися критично. Відповідачем не надано суду належних та допустимих доказів на підтвердження тих обставин, що вартість відновлювального ремонту пошкодженого автомобіля у звіті була значно завищена. Учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи були повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, оцінивши докази, представлені в матеріалах справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. \~ \~ \~ \~16 вересня 2022 року о 15 год. 10 хв. в м. Києві по вул. Німанська М.Бойчука, керуючи автомобілем марки BMW, державний номерний знак [NUMBER] , порушив п. 13.1 Правил дорожнього руху України, а саме: не врахував дорожню обстановку, не дотримався безпечної дистанції, в наслідок чого здійснив зіткнення з транспортним засобом CITROEN, державний номерний знак [NUMBER] . \~ \~ \~ \~Постановою від 02 листопада 2022 року Печерського районного суду м. Києва [PERSON] було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст. 124 КУПАП та застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 850,00 грн. Станом на час вчинення ДПТ, цивільно-правову відповідальність водія [PERSON] , за договором обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів не було застраховано. 20 вересня 2022 року [PERSON] подав до МТСБУ повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду, а також заяву про відшкодування шкоди, оскільки особа, яка спричинила дорожньо-транспортну пригоду, не застрахувала свою цивільно-правову відповідальність. Для визначення матеріального збитку, завданого пошкодженням автомобіля Citroen Berlingo, державний номерний знак [NUMBER] , внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка сталася 16.09.2022 року, позивач МТСБУ надало відповідне доручення ФОП [PERSON] .. За послуги суб`єкта оціночної діяльності МТСБУ понесло витрати у розмірі 1\~820,00 грн. (оплата послуг аваркома), що підтверджується платіжною інструкцією № 934906 від 18.10.2022 (а.с. 26). Як вбачається зі звіту № 37686 від 03.10.2022 про визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу Citroen Berlingo, державний номерний знак [NUMBER] , внаслідок пошкодження у дорожньо-транспортній пригоді від 16 вересня 2022 вартість матеріального збитку, заподіяного власнику КТЗ після аварійного пошкодження КТЗ, Citroen Berlingo, державний номерний знак [NUMBER] , станом на 16 вересня 2022 року, дорівнює без урахування ПДВ, але без врахування ВТВ: 63\~986,24 грн (а.с.39-48). Визначення розміру матеріального збитку при настанні страхового випадку повинно бути підтверджено належним засобом доказування, зокрема, звітом (актом) про оцінку майна, який повинен відповідати вимогам Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність» та Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24 листопада 2003 року № 142/2092, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 24 листопада 2003 року за № 1074/8395 (з відповідним змінами). Зазначений правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 19 вересня 2018 року по справі №753/21177/16-ц, від 30 червня 2020 року по справі №200/12295/17, від 03 червня 2021 року по справі №461/2217/19. Оцінка майна має здійснюватися з урахуванням Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 року №1440, яким визначено загальні засади. Відповідно до п.51 Національного стандарту №1 незалежна оцінка майна проводиться у такій послідовності: укладення договору на проведення оцінки; ознайомлення з об`єктом оцінки, збирання та оброблення вихідних даних та іншої інформації, необхідної для проведення оцінки; ідентифікація об`єкта оцінки та пов`язаних з ним прав, аналіз можливих обмежень та застережень, які можуть супроводжувати процедуру проведення оцінки та використання її результатів; вибір необхідних методичних підходів, методів та оціночних процедур, що найбільш повно відповідають меті оцінки та обраній базі, визначеним у договорі на проведення оцінки, та їх застосування; узгодження результатів оцінки, отриманих із застосуванням різних методичних підходів; складання звіту про оцінку майна та висновку про вартість об`єкта оцінки на дату оцінки; доопрацювання (актуалізація) звіту та висновку про вартість об`єкта оцінки на нову дату (у разі потреби). Разом із цим, відповідно до п.56 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» звіт про оцінку майна, у тому числі, має містити письмову заяву оцінювача про якість використаних вихідних даних та іншої інформації, особистий огляд об`єкта оцінки (у разі неможливості особистого огляду відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки), дотримання національних стандартів оцінки майна та інших нормативно-правових актів з оцінки майна під час її проведення тощо. Отже, виходячи з наведених норм, підготовці та проведенню незалежної експертизи майна передує, в будь-якому випадку, ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього. Наведений правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 07 квітня 2021 року по справі №753/3055/18, від 19 травня 2021 року по справі №523/17998/17. У випадку, якщо ж звіт про оцінку транспортного засобу складений взагалі без його огляду, такий звіт є не належним доказом у справі (п.45 постанови Великої Палати Верховного Суду від 27 березня 2019 року по справі №752/16797/14-ц). Таким чином, з вищевикладеного слідує, що матеріали цивільної справи містять суперечливі один одному докази, які визначають розмір відновлювального ремонту автомобіля позивача, а отже і розмір страхового відшкодування, яке мало бути сплачено відповідачем позивачу, що зумовлює необхідність оцінки судом таких доказів на предмет їх належності, допустимості та достатності для вирішення справи по суті. Здійснюючи таку оцінку, суд приходить до висновку про необхідність покладення в основу розрахунку страхового відшкодування саме експертний висновку, проведеного на замовлення позивача, ґрунтуючи свою правову позицію на наступному. Так, дії страховика щодо визначення розміру страхового відшкодування регулюються в тому числі і положеннями ст.34 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», згідно яких у страховика є обов`язок протягом десяти робочих днів з дня отримання повідомлення про ДТП направити свого представника (працівника або експерта) на місце настання страхового випадку та/або до місцезнаходження пошкодженого майна для визначення причин настання страхового випадку та розміру збитків. Такий працівник брав участь при огляді пошкодженого транспортного засобу, не заперечував проти результатів огляду та обставин, встановлених в його ході. За таких умов, складений на замовлення потерпілого експертний висновок стає обов`язковим для страховика при розрахунку останнім суми страхового відшкодування. Викладені обставини є цілком самодостатньою та правомірною підставою для оцінки судом означеного висновку експерта як належного та допустимого доказу розміру завданої позивачу внаслідок ДТП майнової шкоди, а отже і достатньою та законною підставою для покладення в основу розрахунку страхового відшкодування саме такого висновку експерта, а не складеного пізніше на замовлення відповідача рецензії, яка не містить розміру матеріальної шкоди, завданої відповідачем позивачу, а лише містить суб`єктивну думку, міркування рецензента. Більше того, відповідач в судовому засідання не заявляв клопотання про призначення судової авто товарознавчої експертизи для визначення розміру матеріальної шкоди завданої ним потерпілому внаслідок ДТП, що сталася 16 вересня 20222 року. На підставі наказу МТСБУ № 3/4876 від 14.03.2022, за платіжною інструкцією № 824240 від 15.03.2023 року, [PERSON] перераховано 63\~986,27 грн ( а.с.21). Відповідно до ч.1 ст.1166 Цивільного кодексу України\~(далі -\~ЦК України) майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа звільняється від обов`язку відшкодувати шкоду якщо доведе, що шкоди було завдано не з її вини (ч.2\~ст. 1166 ЦК України). Згідно з частинами 1, 2\~статті 1187 ЦК України\~джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою(п. 1 ч.1\~ст.1188 ЦК України). Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Відповідно до підпункту «а» п. 41.1 ст. 41 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» МТСБУ, за рахунок коштів фонду захисту потерпілих, відшкодовує шкоду на умовах, визначених цим Законом, у разі її заподіяння транспортним засобом, власник якого не застрахував свою цивільно-правову відповідальність. Частиною 1 ст.1191 ЦК України\~передбачено, що особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом. Згідно з п.п 38.2.1 п. 38.2 ст.38 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» МТСБУ після сплати страхового відшкодування має право подати регресний позов до власника, водія транспортного засобу, який спричинив ДТП, який не застрахував свою цивільно-правову відповідальність, крім осіб, зазначених у п. 13.1 ст. 13 цього Закону. Відповідно до ст.12 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч.1\~ст.13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно ч.1\~ст.76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення, що визначено ч. 2\~ст. 77 ЦПК України. Згідно ч. 1 ст.81ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд вважає доведеною вину [PERSON] у настанні ДТП та завданні шкоди автомобілю Citroen Berlingo, державний номерний знак [NUMBER] , що підтверджується, зокрема, обставинами, викладеними у постанові Печерського районного суду м. Києва від 02 листопада 2022 року у справі № 757/26180/22-п, яка набрала законної сили, та яка відповідно до ч.6\~ст. 82 ЦПК України, є обов`язковою для суду в межах розгляду даної справи. Крім того, існує усталена судова практика конвенційних органів щодо визначення основним елементом верховенства права принципу правової певності, який передбачає серед іншого і те, що у будь - якому спорі рішення суду, яке вступило в законну силу, не може бути поставлено під сумнів (рішення Європейського суду з прав людини від 25.07.2002 у справі за заявою № 48553/99 «Совтрансавто - Холдинг» проти України» та від 28.10. 1999 року у справі за заявою № 28342/95 «Брумареску проти Румунії»). З огляду на зазначене, те, що сплата МТСБУ потерпілій особі страхового відшкодування, а також вартість послуг аварійного комісара підтверджені матеріалами справи, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних щодо стягнення з відповідача на користь позивача, в порядку регресу витрат, пов`язаних з регламентною виплатою (страховим відшкодуванням) у розмірі 63\~986,27 грн. та 1\~820,00 грн. за послуги аварійного комісара. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1ст. 6\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свободзобов`язує\~суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України», заява № 4909/04, від 10 лютого 2010 року). Розв`язуючи питання розподілу судових витрат між сторонами суд виходить з вимог ч. 1\~ст. 141 ЦПК України, за якими судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи, що позовні вимоги судом задоволені у повному обсязі, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені ним витрати зі сплати судового збору у сумі - 3028,00 грн.

Outcome: approved