Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-24 00:00:00

Представник позивача адвокат Сідько Світлана Іванівна, яка діє на підставі ордера на надання правничої (правової) допомоги серії ВІ №1188784 від 03.01.2024 (а.с. 18), через систему «Електронний суд» звернулася до суду з позовом до відповідача про зобов`язання Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» (далі АТ КБ «ПриватБанк»), код ЄДРПОУ 14360570, відновити кошти на банківському/картковому рахунку № [NUMBER] , який відкритий на ім`я [PERSON] , [INFO] , у якому він перебував перед виконанням несанкціонованих операцій від 04.09.2023 у сумі 48464,00 грн, у тому числі: несанкціоновано списані кошти у сумі 48464,00 грн, та списати нараховані відсотки на несанкціоновано списані кошти; зобов`язання АТ КБ «ПриватБанк», код ЄДРПОУ 14360570, відновити кошти на банківському/картковому рахунку ( [NUMBER] ), який відкритий на ім`я [PERSON] , [INFO] , у якому він перебував перед виконанням несанкціонованих операцій від 04.09.2023, у тому числі: списані кошти 26.10.2023 у сумі 2219,00 грн, погашення обов`язкового платежу по карті [NUMBER] ; зобов`язання АТ КБ «ПриватБанк», код ЄДРПОУ 14360570, відновити кошти на банківському/картковому рахунку ( [NUMBER] ), який відкритий на ім`я [PERSON] , [INFO] , у якому він перебував перед виконанням несанкціонованих операцій від 04.09.2023, у тому числі: списані кошти 01.11.2023 у сумі 3146,63 грн, списання відсотків за використання кредитного ліміту за ставкою 3,4 відсотка. В обґрунтування позову представник позивача зазначила, що 04.09.2023 у період з 19.40 год. по 19.55 год. невідомою особою було списано й привласнено з кредитної картки [PERSON] за номером 4199629342535770 ( [NUMBER] ) кредитні кошти у розмірі 48464,00 грн, про це позивачу стало відомо 06.09.2023 після сповіщення, що надійшло на мобільний телефон через додаток Приват24. До вчинення даної крадіжки позивачу не було відомо про наявність на його кредитній картці кредитного ліміту в розмірі 50000,00 грн, кредитними коштами не користувався, також його не було проінформовано про встановлення кредитного ліміту, будь-яких актів, заяв, анкет про приєднання не підписував й не надавав згоди щодо встановлення будь-якого кредитного ліміту. 06.09.2023 [PERSON] звернувся до поліції за фактом крадіжки невідомою особою 04.09.2023 з кредитної картки коштів на суму 48464,00 грн. Одночасно позивачем подано заяву до АТ КБ «ПриватБанк» про проведення внутрішнього розслідування щодо крадіжки кредитних коштів, однак його вимога була відповідачем проігнорована. 14.11.2023 позивачем подано претензію до відповідача з вимогою про повернення несанкціоновано списаних коштів у сумі 48464,00 грн, жодної відповіді від АТ КБ «ПриватБанк» не надано. Відповідачем до цього часу нараховуються відсотки за користування кредитними коштами, якими позивач не користується, й вираховується частина власних коштів з пенсійного рахунку позивача. У зв`язку з вищевказаними обставинами позивач вважає, що банк порушив взяті на себе зобов`язання, тому змушений звернутися за захистом своїх прав до суду. Ухвалою судді Котелевського районного суду Полтавської області від 10.01.2024 відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін та витребувано з відділення поліції №4 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області інформацію щодо результатів досудового розслідування кримінального провадження, внесеного 06.09.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12023170490000414 за фактом крадіжки невідомою особою 04.09.2023 з банківської кредитної картки [PERSON] № [NUMBER] АТ КБ «ПриватБанк» кредитних коштів в сумі 48464,00 грн (а.с. 22, 23). 01.07.2024 представником відповідача АТ КБ «ПриватБанк» Озірською Вікторією Сергіївною, яка діє на підставі довіреності №6941-К-О від 27.03.2024 (а.с. 64), через систему «Електронний суд» подано письмову заяву разом з додатками, в якій АТ КБ «ПриватБанк» заперечує проти позову [PERSON] , та зазначає, що позивач [PERSON] тривалий час є клієнтом АТ КБ «ПриватБанк» та отримує фінансові послуги, у тому числі отримував та користувався кредитною картою [NUMBER] та картою для виплат [NUMBER] . АТ КБ «ПриватБанк» не був ініціатором та набувачем грошових коштів за платіжними операціями, що відбулись на картковому рахунку позивача 04.09.2023. Платіжні операції виконані належним чином, не є помилковими, неналежними чи неакцентованими, оскільки платіжні операції з картки позивача були проведені без помилок, з наданням вірних ідентифікаторів самого електронного платіжного засобу та його користувача, з введенням пін-коду. Позивачем не надано жодних належних та допустимих доказів того, що оскаржувані ним платіжні операції відбулись з вини АТ КБ «ПриватБанк» та здійснені незаконно. Вважає, що вчинення фінансових операцій на картковому рахунку позивача третіми особами неможливо без розголошення або втрати користувачем інформації, яка дає змогу ініціювати такі платіжні операції. Звертають увагу суду, що зняття коштів в банкоматі 04.09.2023 були здійснені виключно за рахунок кредитних коштів (кошти АТ КБ «ПриватБанк»), а тому вимагати від АТ КБ «ПриватБанк» відновити залишок коштів на рахунку кредитної картки є безпідставним, адже фактично, така позовна вимога спрямована на погашення відповідачем заборгованості [PERSON] за рахунок коштів АТ КБ «ПриватБанк», що не ґрунтується на нормах чинного законодавства. Додатково зазначила, що 23.11.2022 [PERSON] підписав електронний поліс добровільного страхування фінансових ризиків шодо операцій з платіжними картками та картковими рахунками №POKKSKM-22AN1UP. 19.10.2023 клієнт [PERSON] заявив про настання страхової події за договором №POKKSKM-22AN1UP, а саме щодо несанкціонованого зняття грошових коштів з його кредитної картки в банкоматі 04.09.2023. Після звернення [PERSON] 24.10.2023 йому було виплачено 25000,00 грн на картку для виплат [NUMBER] , що підтверджується відповідною випискою по рахунку картки. З отриманої суми відшкодування 26.10.2023 було здійснено часткове погашення заборгованості з картки [NUMBER] *0070 на кредитну картку [NUMBER] у сумі 2219,00 грн (а.с. 63-95). 28.10.2024 ухвалою Котелевського районного суду Полтавської області витребувано повторно з Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві інформацію щодо результатів досудового розслідування кримінального провадження, внесеного 06.09.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12023170490000414 за фактом крадіжки невідомою особою 04.09.2023 з банківської кредитної картки [PERSON] № [NUMBER] АТ КБ «ПриватБанк» кредитних коштів в сумі 48464,00 грн (а.с. 139-140). Позивач [PERSON] та його представник у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце судового розгляду повідомлені належним чином (а.с. 217, 218, 221), представник позивача подав заяву про розгляд справи без участі позивача та його представника, позовні вимоги підтримує у повному обсязі (а.с. 222-226). Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду повідомлений належним чином (а.с. 219, 220), про причини неявки суд не повідомив, відзив на позовну заяву та клопотання про відкладення розгляду справи до Котелевського районного суду Полтавської області не подавав. 01.07.2024 представник позивача Озірська В.С. подала до суду клопотання про розгляд справи за відсутності представника відповідача (а.с. 63). Згідно з вимогами ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. На підставі ч. 6 ст. 259 ЦПК України у виняткових випадках залежно від складності справи складання повного рішення (постанови) суду може бути відкладено на строк не більш як десять днів, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження не більш як п`ять днів з дня закінчення розгляду справи. Відповідно до положень ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05.09.2022 у справі №1519/2-5034/11 зазначено, що згідно з ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. З урахуванням розумності положення ч. 5 ст. 268 ЦПК України слід розуміти таким чином: у разі ухвалення судового рішення за відсутності учасників справи, суд повинен зазначати датою ухвалення ту дату, на яку було призначено розгляд справи, та вказувати у резолютивній частині дату складення повного судового рішення. Проте у разі зазначення судом датою ухвалення судового рішення дати складення повного судового рішення, внаслідок чого дата судового засідання та дата ухвалення судового рішення не співпадатимуть, це не є порушенням прав сторін. Суд вирішив можливим розглянути справу у спрощеному позовному провадженні за наявними у справі матеріалами, на підставі наявних у справі доказів. З матеріалів справи, наявних у ній доказів, суд приходить до переконання, що позов необхідно задовольнити частково, з наступних підстав. Матеріалами справи встановлено, що [PERSON] є клієнтом АТ КБ «ПриватБанк» і отримує банківські послуги, що підтверджується Анкетою-опитувальником клієнта-фізичної особи від 05.05.2022, Заявою про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг від 05.05.2022, виписками по картці/рахунку [NUMBER] ( [NUMBER] ), по картці/рахунку [NUMBER] ( [NUMBER] ) (а.с. 76-90, 92, 93). З виписки по картці/рахунку [NUMBER] ( [NUMBER] ), вбачається, що 04 вересня 2023 року було здійснено зняття готівки з банкоматів на загальну суму 48464,00 грн (а.с. 92). Відповідно до фото з додатку «Приват24» знято готівку: о 19.40 год. у банкоматі DN00, майдан Незалежності, 1, на суму 20800,00 грн; о 19.45 год. в банкоматі 6190375, вул. Прорізна, 3, на суму 20800,00 грн; о 19.55 год. в банкоматі А0901487, BRANCH 10026-0165 на суму 6864,00 грн (а.с. 11). 06 вересня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою [PERSON] було внесено відомості про те, що невідомі особи 04.09.2023 з його банківської кредитної картки АТ КБ «ПриватБанк» № [NUMBER] здійснили крадіжку кредитних коштів на суму 48464,00 грн. За даним фактом відкрито кримінальне провадження, внесене 06.09.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань №12023170490000414 за правовою кваліфікацією ч.4 ст.185 КК України (а.с. 16). На підставі довідки Відділення поліції №4 Полтавського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Полтавській області №573/115/120/14/06-2024 від 31.01.2024 у слідчому відділенні ВП № 4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області перебували матеріали досудового розслідування №12023170490000414 від 06.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. В ході досудового розслідування встановлено, що з банківської картки АТ КБ «ПриватБанк» № [NUMBER] невідома особа 04.09.2023 здійснила крадіжку кредитних коштів в сумі 48464,00 грн у [PERSON] , [INFO] , місцем зняття грошових коштів є [ADDRESS] та [ADDRESS] , а тому відповідно до КПК України визначено підслідність кримінального провадження №12023170490000414 від 06.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України до Шевченківського УП ГУНП в м. Києві. Будь-яких матеріалів у СВ ВП №4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області не має (а.с. 30). Слідчим відділенням ВП №4 Шевченківського УП ГУНП в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №12023170490000414 від 06.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, що підтверджується повідомленням від 31.08.2024 за вих. №158512-2024 (а.с. 149). 23.11.2022 між [PERSON] (страхувальник) та Приватним акціонерним товариством «Страхова компанія «Універсальна» (страховик), шляхом оформлення Електронного полісу добровільного страхування фінансових ризиків щодо операцій з платіжними картками та картковими рахунками №POKKSKM-22AN1UP (індивідуальна частина), укладено Договір, за яким застраховано майнові інтереси Страхувальника (Вигодонабувача), що не суперечать законодавству України та пов`язані з володінням, користуванням та розпорядженням грошовими коштами Страхувальника, розміщеними на діючих у період дії Договору поточному(их), депозитному(их), картковому(их) рахунках Страхувальника, відкритому(их) в АТ «КБ «ПриватБанк», та грошові кошти, переказ яких здійснюється АТ «КБ «Приват Банк» (а.с. 70). Як вбачається з виписки клієнта [PERSON] по картці/рахунку [NUMBER] ( [NUMBER] ) від 14.11.2023 (08.09.2023 проведений перевипуск карти [NUMBER] на карту [NUMBER] , що підтверджується письмовими поясненнями представника відповідача), банком 01.11.2023 списано грошові кошти (списання відсотків за використання кредитного ліміту за ставкою 3,4 відсотка) у сумі 3146,63 грн, та з виписки клієнта [PERSON] по картці/рахунку [NUMBER] ( [NUMBER] ), 24.10.2023 ПАТ «Страхова компанія «Універсальна», у зв`язку з настанням страхової події, виплачено 25000,00 грн (що також підтверджується письмовими поясненнями представника відповідача), банком 26.10.2023 погашено обов`язковий платіж по карті 53**91 у сумі 2219,00 грн (а.с. 14, 15, 65, 89). 14.11.2023 позивач звернувся до відповідача з претензією про повернення несанкціоновано списаних коштів з його кредитної картки Приватбанк № [NUMBER] в сумі 48464,00 грн (а.с. 10), АТ КБ «Приватбанк» 01.12.2023 була надана відповідь [PERSON] з зазначенням, що банк не має можливості повернути грошові кошти (а.с. 91, 94, 95). Стаття 1 Закону України «Про захист прав споживачів» визначає, що споживачем є фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника (пункт 22); продукція будь-які виріб (товар), робота чи послуга, що виготовляються, виконуються чи надаються для задоволення суспільних потреб (пункт 19); послугою є діяльність виконавця з надання (передачі) споживачеві певного визначеного договором матеріального чи нематеріального блага, що здійснюється за індивідуальним замовленням споживача для задоволення його особистих потреб (пункт 17); виконавець це суб`єкт господарювання, який виконує роботи або надає послуги (пункт 3). Враховуючи вищевикладене, позивач [PERSON] є споживачем фінансових послуг, а банк їх виконавцем та несе відповідальність за неналежне надання цих послуг. Згідно зі ст. 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Втрата платіжного інструменту неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за платіжним інструментом, неправомірне заволодіння та/або використання платіжного інструменту чи його реквізитів та/або індивідуальної облікової інформації; власник рахунку особа, на ім`я якої відкрито рахунок та/або електронний гаманець, за яким здійснюються платіжні та/або інші операції з використанням платіжного інструменту; держатель платіжного інструменту (далі держатель) фізична особа, яка на законних підставах використовує платіжний інструмент для ініціювання платіжної операції та/або здійснення інших операцій, визначених договором з емітентом (пп. 4, 6, 7 п. 3 розділу I Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, затвердженого постановою Правління Національного банку України №164 від 29.07.2022) Відповідно до пунктів 136, 140, 146, 147 розділу VІI Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, користувач зобов`язаний зберігати та використовувати платіжні інструменти відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання платіжних інструментів особами, які не мають на це законного права або повноважень. Користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем. До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на користувача. З моменту повідомлення користувачем емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом. Власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Власник рахунку має право на відшкодування в судовому порядку шкоди, заподіяної надавачем платіжних послуг унаслідок помилкової, неналежної платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених законодавством України строків. Зазначені норми є спеціальними для спірних правовідносин. Не встановивши обставин, які безспірно доводять, що власник рахунку своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, не можливо дійти висновку про вину власника рахунку як підставу цивільно-правової відповідальності. Позивач [PERSON] , дізнавшись 06.09.2023 про зникнення коштів з його рахунку, власноручно за допомогою додатку «Приват24» заблокував кредитну картку № [NUMBER] й цього ж дня звернувся до чергової частини відділення поліції №4 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області про вчинення злочину, у зв`язку з крадіжкою невідомими особами кредитних коштів, та 19.10.2023 до АТ КБ «ПриватБанк» з заявою про проведення внутрішнього службового розслідування щодо крадіжки кредитних коштів, що свідчить про відсутність його вини у вчиненні будь-яких неправомірних дій з належною йому карткою та відсутність порушення ним обов`язків по зберіганню і використанню ПІН кодів та інших відомостей цієї картки. Доказів протилежного представником відповідача надано не було. У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 липня 2019 року у справі №537/3312/16-ц зазначено, що: «сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції». Дані твердження узгоджуються з правовим висновком Верховного Суду України, викладеним у постанові від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15. Згідно з положеннями частини другої статті 614 ЦК України саме банк має довести відсутність своєї вини, а не перекладати це на клієнта банку, споживача послуг, що відповідає й вимогам Цивільно-процесуального кодексу України, які викладені вище. Верховний Суд у постанові від 16 серпня 2023 року у справі №176/1445/22 вказав, що саме банк має доводити, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції; у разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів; сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції; за відсутності належних та допустимих доказів сумніви та припущення мають тлумачитися переважно на користь споживача, який зазвичай є «слабкою» стороною у таких цивільних відносинах, правові відносини споживача з банком фактично не є рівними. Враховуюче вищевикладене, суд вважає, що відповідач не надав суду належних і допустимих доказів на спростування доводів позивача, не довів, що позивач, як власник рахунку та держатель платіжного інструменту, своїми діями чи бездіяльністю сприяв у доступі до його карткового рахунку чи надав інформацію третім особам, що дало змогу ініціювати платіжні операції. Заборгованість перед відповідачем утворилася внаслідок несанкціонованого списання коштів з рахунку позивача, а тому така заборгованість є незаконною. Однак, у позовній заяві [PERSON] заявляє дві вимоги за одним і тим самим банківським рахунком [NUMBER] , в одній вимозі вказує номер банківської картки [NUMBER] , а в іншій банківський рахунок [NUMBER] , при цьому дублює позовні вимоги, маючи на увазі відновлення коштів позивача на банківському/картковому рахунку [NUMBER] , у якому він перебував перед виконанням несанкціонованих операцій 04.09.2023, та списання нарахованих відсотків на несанкціоновано списані кошти. Крім того [PERSON] виплачена страхова виплата у розмірі 25000,00 грн. Також в третій позовній вимозі позивач просить відновити кошти на його банківському/картковому рахунку [NUMBER] , у якому він перебував перед виконанням несанкціонованих операцій 04.09.2023, у тому числі списанні кошти 26.10.2023 у сумі 2219,00 грн, тобто по банківському рахунку, яким позивач продовжував активно користуватися, знімав кошти, розраховувався за послуги, а також поповнював рахунок, у зв`язку з чим розмір банківського рахунку постійно змінювався. Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] до Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» про зобов`язання відновити кошти на банківських/карткових рахунках, необхідно задовільнити частково. У постанові від 23.01.2020 року у справі №179/1688/17 Верховний Суд сформував висновок про те, що сама по собі відсутність вироку у кримінальній справі за фактом незаконного заволодіння невстановленими особами грошовими коштами із використанням рахунків відкритих на ім`я фізичної особи, не є підставою для відмови у задоволенні позову. Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»). Позивач відповідно до ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» звільнений від сплати судового збору, а тому згідно з ст. 141 ЦПК України, з відповідача в дохід держави необхідно стягти судовий збір по справі (процесуальні документи поданні до суду в електронній формі) в розмірі 968,96 грн.

Outcome: partial