Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-25 00:00:00

АБ «Укргазбанк» звернулось до суду з позовом до [PERSON] в обґрунтування якого зазначило наступне. 03.02.2022 між АБ «Укргазбанк» та [PERSON] укладено кредитний договір №0026/02/2022/0851, згідно умов якого, банком надано відповідачу кредит у сумі 478180грн. на придбання автомобіля марки «Skoda» моделі «Raroq» 2022 року випуску. Кредит надано шляхом безготівкового перерахування кредитних коштів на поточний рахунок ТОВ «Експрес Авто», відкритий в ПАТ «ОТП Банк». Кредит надано з 03.02.2022 по 31.01.2025. Одночасно з укладенням кредитного договору, між банком та відповідачем був укладений додаток №1 «Таблиця обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної процентної ставки за договором про споживчий кредит», який є невід`ємною частиною кредитного договору. У відповідності п.3.1 кредитного договору, сторони погодили, що позичальник здійснює повернення суми на рахунок ІВАN [NUMBER] , відкритий в АБ «Укргазбанк» щомісячно з 1-го по 10-те число кожного місяця в розмірі не менше 1/35 від суми отриманого кредиту, що становить 13663грн. Факт отримання грошових коштів та користування ними відповідачем підтверджується випискою з особового рахунку за період з 03.02.2022 по 16.05.2023. Відповідач належним чином зобов`язання за кредитним договором не виконував та не повертав кредитні кошти у визначені кредитним договором строки, у зв`язку з чим, станом на 16.05.2023 виникла заборгованість, яка складає 478233,32грн., з яких: -314224грн. заборгованість по кредиту строкова; -163956грн. заборгованість по кредиту прострочена; -2,10грн. заборгованість по процентах поточна; -51,22грн. заборгованість по процентах прострочена. На підставі вищевикладеного, АБ «Укргазбанк» просить суд, стягнути з [PERSON] заборгованість за кредитним договором №0026/02/2022/0851 від 03.02.2022 у розмірі 478233,32грн. та судовий збір у розмірі 7173,50грн. 23.10.2023 до суду надійшла заява про збільшення позовних вимог у якій представник позивача, посилаючись на збільшення розміру заборгованості через невиконання відповідачем умов кредитного договору, просить суд стягнути з [PERSON] на користь АБ «Укргазбанк» заборгованість за кредитним договором №0026/02/2022/0851 від 03.02.2022 у розмірі 478239,08грн. за яких: 478180грн. заборгованість по кредиту прострочена; 59,08грн. заборгованість по процентах прострочена та судовий збір у розмірі 7173,50грн. 29.11.2023 до суду надійшов відзив відповідача [PERSON] у якій зазначила, що у зв`язку з форс-мажорною обставиною збройна агресія рф проти України, вона повідомляла банк про неможливість виконання своїх зобов`язань за кредитним договором у телефонному режимі. З початком окупації вона втратила роботу, вимушена була виїхати з м.Херсона. Після звільнення м.Херсон та її повернення до нього, вона продовжує перебувати під впливом форс-мажорних обставин, оскільки місто знаходиться під постійними обстрілами, життя цивільного населення вкрай важке. При цьому, вона не проти виконання своїх зобов`язань за договором щодо повернення кредиту та відсотків за ним. Посилаючись на п.5.5 Договору, в якому позичальник не відповідає за порушення зобов`язання, якщо доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або дії непереборної сили, а також положення ч.1 ст.617 ЦК України, заперечує щодо дострокового повернення кредиту в судовому порядку та просить відмовити в задоволенні позовних вимог банку. 05.11.2024 від представника позивача надійшли додаткові пояснення у яких вона заперечує щодо існування форс-мажорних обставин за викладених відповідачем доводах, зазначає, що вона не зверталась до банку з будь-якою заявою щодо зменшення суми мінімального обов`язкового платежу або внесення змін до кредитного договору в частині встановлення нового графіку платежів. Крім того, за умовами кредитного договору, при настанні форс-мажорних обставин, сторона, на яку такі вплинули зобов`язана повідомити іншу сторону протягом 7-ми календарних днів з моменту виникнення таких обставин (п.5.6) чого виконано не було. Вказує, що сама по собі війна з рф не може автоматично означати звільнення від виконання будь-ким в Україні будь-яких зобов`язань, незалежно від того, існує реальна можливість їх виконати чи ні. Війна як обставина непереборної сили звільняє від відповідальності лише у разі, якщо саме внаслідок пов`язаних із нею обставин компанія/фізична особа не може виконати ті чи інші зобов`язання. Ухвалою судді Херсонського міського суду Херсонської області 03.12.2024 закрито підготовче провадження, а справу призначено до судового розгляду. У судове засідання сторони не з`явились, у матеріалах справи наявні заяви про розгляд справи в їх відсутність. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні в матеріалах справи докази, дійшов наступного висновку. Відповідно до ч.ч.1-4 ст.12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно з приписами ч.1, ч.3 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. У частині першій статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Встановлено, що 03.02.2022 між АТ «Укргазбанк» та [PERSON] укладено Кредитний договір №0026/02/2022/0851 за яким кредитодавець надав позичальнику кредит у сумі 478180грн. на придбання автомобіля марки «Skoda» моделі «Karoq» 2022 року випуску шляхом безготівкового перерахування кредитних коштів на поточний рахунок ТОВ «Експрес Авто» IBAN [NUMBER] відкритий в ПАТ «ОТП Банк». Згідно п.1.2.1 Договору, кредит надавався з 03.02.2022 по 31.01.2025. Порядок повернення кредитних коштів визначений розділом ІІІ Договору, зокрема, позичальник здійснює повернення суми кредиту на рахунок ІВАN [NUMBER] , відкритий в АБ «Укргазбанк» щомісячно з 1-го по 10 число кожного місяця, починаючи з місяця наступного за місяцем отримання кредиту в розмірі не менше 1/35 від суми отриманого кредиту, що становить 13663грн. (п.3.1) Можливість вимоги банку про дострокове повне виконання відповідачем своїх зобов`язань по Договору, визначена у п.4.2.3. згідно з яким сторони узгодили, що таким є зокрема невиконання позичальником будь-яких своїх зобов`язань по цьому Договору, у тому числі несвоєчасного виконання грошових зобов`язань (з простроченням їх виконання більше, ніж на 1 календарний місяць). Така вимога направляється позичальнику у письмовому вигляді. Умовами Договору також визначено звільнення за порушення зобов`язання, у разі доведення, що таке порушення сталося внаслідок випадку або дії непереборної сили (обставин форс-мажору), якими є зокрема війна, військові дії (п.п.5.5., 5.6). У таких випадках, сторони звільняються від відповідальності за часткове або повне невиконання будь-якого з положень цього Договору на період дії зазначених обставин. Про настання форс-мажорних обставин сторона, на яку вплинули такі форс-мажорні обставини, зобов`язана повідомити іншу сторону протягом 7-ми календарних днів з моменту виникнення таких обставин (п.5.6). Згідно п.5.7 Договору, доказом дії форс-мажорних обставин є документ, виданий відповідним органом, в тому числі Торгово-промисловою палатою України та уповноваженими нею регіональними торгово-промисловими палатами. Обов`язки по доказуванню форс-мажорних обставин покладається на сторону, яка через настання таких обставин не може виконувати зобов`язання за цим Договором належним чином. Банк свої зобов`язання по Договору виконав у повному обсязі, що підтверджується копією меморіального ордеру № TR.16042 від 03.02.2022. Натомість, [PERSON] взяті на себе зобов`язання по сплаті кредиту не виконала та кредитні кошти не сплачувала, що підтверджується випискою по особовому рахунку [NUMBER] . Згідно з наданим банком розрахунку заборгованості за договором №0026/02/2022/0851 від 03.02.2022, [PERSON] , станом на 11.09.2023, має заборгованість перед АБ «Укргазбанк» у розмірі 478239,08грн., яка складається з простроченої заборгованості по кредиту 478180грн.; простроченої заборгованості по процентах 59,08грн. Статтею 1054 ЦК України передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно ст.629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до ст.526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином відповідно до умов договору, актів цивільного стану. Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ч.1 ст.612 ЦК України). Відповідно до положень ст.610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ст.625 ЦК України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошових зобов`язань. Згідно ч.1 ст.611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Таким чином, суд вважає, що належними та допустимими доказами було доведено те, що [PERSON] не виконала взяті на себе зобов`язання та не сплатила борг за кредитним договором. Разом з цим, суд не погоджується з вимогою позивача щодо сплати відсотків за кредит, з огляду на наступне. Частиною 2 статті 625 ЦК України визначено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. При цьому, пунктом 1 статті 1 Закону України від 16.06.2020 N691-IX "Про внесення змін до Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України щодо недопущення нарахування штрафних санкцій за кредитами (позиками) у період дії карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби COVID-19", який набрав чинності 04.07.2020 та яким внесено зміни до розділу "Прикінцеві та перехідні положення" ЦК України та доповнено пунктом 15 такого змісту: "У разі прострочення позичальником у період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби COVID-19, або/та у тридцятиденний строк після дня завершення дії такого карантину виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від обов`язків сплатити на користь кредитодавця (позикодавця) неустойку, штраф, пеню за таке прострочення". У подальшому, відповідними постановами Кабінету Міністрів України встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 неодноразово пролонгувалися і лише 27.06.2023 постановою Кабінету Міністрів України N651 "Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", якою відмінено з 24 години 00 хвилин 30.06.2023 року на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. Крім цього, Закон України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану" від 15.03.2022 N2120-IX передбачає звільнення позичальника від відповідальності за прострочення грошового зобов`язання згідно з договором кредиту (позики), укладеним банком чи іншим кредитодавцем (позикодавцем). Вказаним Законом "Прикінцеві та перехідні положення" ЦК України доповнено, зокрема п.18, згідно з яким у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної ст.625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24.02.2022 за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Оскільки період з 03.02.2022 по 23.02.2022 охоплював собою дію карантину через COVID-19, а з 24.02.2022 на території України введений воєнний стан, який діє і по даний час, тому відповідач, як позичальник, звільняється від відповідальності, визначеної ст.625 ЦК України за такий період. Суд критично оцінює доводи відповідача, щодо існування форс-мажорних обставин з огляду на те, що форс-мажор, або ж обставини непереборної сили, - це надзвичайні та невідворотні обставини, настання яких призвело до об`єктивної неможливості виконати зобов`язання. Водночас сама по собі, зокрема, збройна агресія проти України, девальвація гривні, воєнний стан, не може автоматично означати звільнення від виконання будь-ким в Україні будь-яких зобов`язань, незалежно від того, існує реальна можливість їх виконати чи ні. Воєнний стан, девальвація гривні, як обставини непереборної сили, звільняє від відповідальності лише у разі, якщо саме внаслідок пов`язаних із нею обставин компанія/фізична особа не може виконати ті чи інші зобов`язання (постанова Верховного Суду від 15.06.2023 у справі №910/8580/22). Доказів таких обставин відповідач не надала ані до АБ «Укргазбанк» на виконання вимог п.5.6. Кредитного договору, ані до суду. Одне лише посилання на воєнний стан, як на підставу існування форс-мажорної обставини, не є тією обставиною, що свідчить про неможливість виконання взятого на себе кредитним договором зобов`язання. З тих же підстав, суд відхиляє доводи відповідача про відсутність права АБ «Укргазбанк» вимагати дострокове виконання позичальником своїх зобов`язань за кредитним договором. Таким чином, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог і стягнення в примусовому порядку з [PERSON] на користь АБ «Укргазбанк» суму заборгованості за кредитним договором №0026/02/2022/0851 від 03.02.2022 у розмірі 478180грн., що складається з заборгованості по кредиту. В силу\~ст.141 ЦПК України, оскільки позовні вимоги задовольняються частково, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача 7172,61грн. (7173,50 х 478180 : 478239,08) в рахунок відшкодування витрат по оплаті судового збору.

Outcome: partial