Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-18 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду із позовом до [PERSON] про оспорювання батьківства, виключення відомостей про нього як про батька з актового запису про народження дитини. Позовні вимоги позивач обґрунтував тим, що до офіційної реєстрації шлюбу між сторонами відповідач народила сина - [PERSON] , [INFO] . 24.10.2023 сторони зареєстрували шлюб у Першому відділі державної реєстрації актів цивільного стану у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. Зазначає, що йому стало відомо, що він не є біологічним батьком дитини, оскільки відповідач ввела його в оману, перебуваючи в стосунках з іншим чоловіком, котрий являється біологічним батьком [PERSON] , [INFO] . Вказує, що ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 26.07.2024 по справі № 953/6626/24 відкрито провадження за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу, при цьому розгляд справи триває. У зв`язку з викладеним, позивач просить призначити судово-біологічну (генетичну) експертизу по справі та ухвалити рішення про задоволення позовних вимог. 05 серпня 2024 року ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва Саламон О.Б. відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 20 серпня 2024 року постановлено розгляд справи за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа - Деснянський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції про оспорювання батьківства проводити в режимі відеоконференції в приміщенні Орджонікідзевського районного суду м. Харкова. 04 вересня 2024 року ухвалою Деснянського районного суду м. Києва призначено по справі молекулярно-генетичну експертизу, провадження зупинено. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 29 січня 2025 року провадження у справі поновлено, призначено підготовче судове засідання. 21.08.2024 від відповідача [PERSON] до суду надійшла заява про визнання позовних вимог. У судове засідання позивач та його представник не з`явились, про розгляд справи повідомлені належним чином, при цьому представником до суду подано клопотання про розгляд справи за відсутності сторони позивача, позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просять їх задовольнити. Відповідач у судове засідання не з`явилась, про розгляд справи повідомлялася належним чином, при цьому у поданій заяві про визнання вимог позову просила розглядати справи за її відсутності. Представник Відділу реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції в м.Києві в судове засідання не з`явився, направив до суду заяву, в якій просив розглядати справу без його участі. Згідно з ч. ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому ст.ст. 206, 207 цього Кодексу. Відповідно до ст. 206 ЦПК України, відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Оскільки відповідач на стадії підготовчого провадження звернулась до суду із заявою, в якій зазначила про визнання позовних вимог, тому суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, в зв`язку з чим є підстави для ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення по справі. Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, заслухавши пояснення позивача, допитавши свідків, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав. Відповідно до ст.ст. 12,81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до п. 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК), шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини. Статтею 136 СК України передбачено, що особа, яка записана батьком дитини відповідно до ст.ст. 122, 124, 126 та 127 СК України, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Судом встановлено наступні обставини. 24.10.2023 між сторонами укладено шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, виданим Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, а/з № 3019. [INFO] народився син - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження дитини, виданим Деснянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис № 769, батьком дитини зазначено позивача по справі [PERSON] . В провадженні Київського районного суду м. Харкова перебуває цивільна справа № 953/6626/24 за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу, що підтверджується копією ухвали суду від 26.07.2024 про відриття провадження. Маючи впевненість щодо відсутності біологічного споріднення з дитиною, позивач звернувся до суду з позовом про оспорювання батьківства. Вимогами ст. 122 СК України встановлено, що дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу, походить від подружжя. З матеріалів справи вбачається, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі 24 жовтня 2023 року, при цьому [PERSON] народився [INFO] , при народженні дитини її батьком було записано позивача [PERSON] . Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі молекулярно-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень статті ЦПК України, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення. ДНК-тест (судово-медична (молекулярно-генетична) експертиза) на сьогоднішній день є єдиним методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини (точність позитивного результату ДНК-аналізу (тобто підтвердження батьківства) складає 99,999999 %). Доказова цінність такого тесту переважає будь-який інший доказ на підтвердження або оспорення кровного споріднення та має вирішальне значення у вирішенні спору даної категорії справ (на це звернув увагу Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі "Калачова проти Російської Федерації" від 07 травня 2009 року № 3451/05). Отже, підставою для категоричного висновку для визнання батьківства в судовому порядку може бути висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи. 27.01.2025 до суду від Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру надійшов висновок експерта від 21.01.2025 № СЕ-19/111-24/57310-БД, у відповідності до якого [PERSON] не може бути біологічним батьком [PERSON] , матір`ю якого є [PERSON] . Біологічне батьківство [PERSON] відносно [PERSON] виключається. Відповідно до п. 2.13 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 № 96/5, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14.01.2011 за №55/18793, підставою для внесення змін в актовому записі цивільного стану є рішення суду про виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, у якому зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. Відповідно до ст.22 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» внесення змін до актового запису цивільного стану, в тому числі про народження дитини, проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану за наявності достатніх підстав. Згідно з п.п. 20 п. 1 Розділу III Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/5, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. Як вбачається з п. 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12 січня 2011 року 96/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 року за № 55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису. Відповідно до пунктів 2.16.2 цих Правил за наявності рішення суду щодо оспорювання батьківства або материнства в актовому записі про народження дитини виправляються відомості, про які зазначено в рішенні суду. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто, при вирішенні спору про оспорення батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про задоволення позову. У зв`язку із задоволенням позову про виключення з актового запису про народження відомостей про батька, необхідно внести відповідні зміни до актового запису про народження дитини, де із відомостей про батька дитини виключити відомості про [PERSON] , як батька дитини. Відповідно, з актового запису № 769, складеного 28.06.2023 Деснянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про народження [PERSON] , необхідно виключити відомості про [PERSON] , як батька дитини. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені судові витрати в сумі 968,96 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved