Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-26 00:00:00

\~ \~ \~ \~Заявник [PERSON] через свою представницю адвоката Ткач В. В. звернувся до суду із заявою про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна, у якій просить визнати недієздатною [PERSON] , встановити над нею опіку та призначити його опікуном. Заява обґрунтована тим, що заявник є внуком [PERSON] , [INFO] , яка має захворювання судову деменцію з гострим початком, та потребує постійного стороннього догляду і частково залежна від сторонніх осіб. [PERSON] зареєстрована та постійно проживає за адресою: [ADDRESS] , разом зі своїм внуком [PERSON] , який і здійснює за нею догляд. У [PERSON] є син [PERSON] , що є особою з інвалідності третьої групи та донька [PERSON] , яка виїхала на постійне місце проживання в Польщу. 12.03.2024 [PERSON] встановлений діагноз судинна деменція з гострим початком. З 17.05.2024 остання була госпіталізована в КНП «ЧБЛ» зі скаргами на стійке виражене головокружіння, порушення ходи, часті падіння, стійкі головні болі, значне порушення пам`яті, на запитання відповідає тим же запитанням, порушення сну, тривогу, відчуття страху, коливання АТ. За висновками лікаря був установлений діагноз хронічна змішана (гіпертонічна, атеросклеротична) дисциркуляторна енцефалопотія 3 ступеня, переважно ВББ з вираженими вестибуло-мозочковими розладами з порушенням рівноваги та ходи, частими падіннями, всевдобульбарними розладами, значне інтелектуально-когнітивне зниження. Хвороба Альцгеймера з немоторними проявами (тривога, депресія, інсомнія). Розповсюджений остеохондроз хребта, хронічний полірадикулярний больовий синдром, виражені вертебро-статичні та вертебро-динамічні порушення. За рекомендаціями [PERSON] потребує стороннього догляду в зв`язку з координаторними та когнітивними розладами. За висновком ЛКК № 78 від 20.05.2024 [PERSON] встановлений основний діагноз: судинна деменція з гострим початком. У заявника відсутні обмеження у призначенні його опікуном, тому [PERSON] звернувся до суду із заявою про визнання [PERSON] недієздатною та призначення його опікуном над бабусею, оскільки він проживає разом з нею, доглядає її, лікує та повністю обслуговує. Сама [PERSON] має певні психічні вади, у результаті чого не може себе обслуговувати. Ухвалою Чигиринського районного суду Черкаської області від 12 вересня 2024 відкрито провадження у справі та призначено судове засідання на 02.10.2024, яке відкладено на 09.10.2024 у зв`язку із призначенням адвоката для [PERSON] . Ухвалою суду від 09 жовтня 2024 призначена судово-психіатричну експертизу. На час проведення експертизи провадження у справі зупинено. 27 листопада 2024 на адресу суду надійшов висновок судово-психіатричного експерта від 21.11.2024 за № 1386/01-02, у зв`язку із чим ухвалою від 28 листопада 2024 року провадження у справі поновлено. У зв`язку із проведенням повторного автоматизованого розподілу вказаної судової справи ухвалою суду від 12.12.2024 справа прийнята до свого провадження головуючим суддею Попельнюхом А. О. та призначена до судового розгляду. У судовому засіданні заявник [PERSON] та його представниця - адвокат Ткач В. В., представник [PERSON] адвокат Вакуленко О. П. заявлені вимоги підтримали з підстав, викладених у заяві, та просили суд їх задовольнити. Представник органу опіки та піклування Виконавчого комітету Чигиринської міської ради - у порядку самопредставництва Постригань С. Г. не заперечував щодо визнання [PERSON] недієздатною та призначення [PERSON] її опікуном. Заслухавши учасників, надавши належну правову оцінку наявним у справі письмовим доказам, суд установив такі фактичні обставини у справі. Згідно копії свідоцтва про народження заявника серії [NUMBER] , виданого Чигиринським ЗАГС Черкаської області 25.11.1992, батьком заявника є [PERSON] (а.с. 8). Зі свідоцтва про народження батька заявника серії [NUMBER] , виданого м. Чигирин райбюро ЗАГС Черкаської області 21.12.1968, вбачається, що його матір`ю є [PERSON] (а.с. 11). З наведене судом встановлено, що [PERSON] є рідною бабою по лінії батька заявнику [PERSON] . \~ \~ \~ \~Відповідно до копії довідки до акту огляду МСЕК серії 12ААБ № 767517 від 25.02.2020 (а.с.\~14) сину [PERSON] та батьку [PERSON] [PERSON] встановлена третя група інвалідності з 25.02.2020. Останній отримує державну соціальну допомогу, згідно копії посвідчення серії [NUMBER] від 09.03.2017 (а.с. 15). \~ \~ \~ \~У [PERSON] також є донька [PERSON] , що підтверджується копіями свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого Райвідділом ЗАГС Черкаської області в м. Чигирині (а.с. 16), та свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , виданим Чигиринським ВДРАЦС у Черкаському районі Черкаської області ЦМУМЮ (м. Київ), 10.07.2024 (а.с. 17). З наявної у матеріалах справи інформації судом встановлено, що [PERSON] перебуває за межами території України в країні Польща (а.с. 20-24). Відповідно до консультаційного висновку спеціаліста КНП «ЧБЛ» від 12.03.2024 [PERSON] встановлено діагноз судинна деменція з гострим початком (а.с. 26-27). По стану здоров`я [PERSON] потребує постійного стороннього догляду терміном на 1 рік, згідно довідки КНП «ЧБЛ» № 78 до протоколу № 59 від 20.05.2024 (а.с. 28). Актом про встановлення факту здійснення особою догляду від 03.07.2024 за № 1578/02-40 підтверджується, що [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , а особою, яка здійснює догляд за нею вказаний онук [PERSON] . Даний факт підтверджено висновком (а. с. 29-30). Згідно довідки Виконавчого комітету Чигиринської міської ради від 01.08.2024 за №\~1822/02-33/2, довідки КНП «ЧБЛ» про проходження попереднього, періодичного або позачергового психіатричних оглядів, у тому числі на предмет вживання психоактивних речовин №\~503 від 26.07.2024, та довідки № 144 (а.с. 31-33) у заявника відсутні обмеження, які не дозволяють останньому бути опікуном [PERSON] , а саме він не визнаний в установленому законом порядку недієздатним, на «Д» обліку та в наркокабінеті не перебуває. \~ \~ \~ \~Опікунською радою при виконавчому комітеті Чигиринської міської ради з питань забезпечення прав повнолітніх осіб, які потребують опіки (піклування) визначено доцільним призначити заявника [PERSON] опікуном [PERSON] , за умови звернення до сімейного лікаря для оформлення довідки МСЕК для встановлення групи інвалідності [PERSON] , що підтверджує невідкладність хвороби і необхідність встановлення опіки над хворою (а.с.\~34). Згідно з висновком Органу опіки та піклування Чигиринської міської ради, який затверджено рішенням Виконавчого комітету Чигиринської міської ради № 1140-59 від 30.08.2024, опікунська рада вважає доцільним призначення [PERSON] , [INFO] , опікуном над його бабусею [PERSON] , [INFO] , у разі визнання її судом недієздатною (а.с. 72-73). Висновком судово-психіатричного експерта від 21.11.2024 за № 1386/01-02, встановлено, що підекспертна [PERSON] страждає на стійку психічну хворобу у вигляді змішаної кіркової та підкоркової судинної деменції, вираженого ступеню через що вона не здатна усвідомлювати свої дії та керувати ними. Крім того, вказана хвороба позбавляє [PERSON] фактичної можливості з`явитися у судове засідання та особисто давати пояснення по суті справи (а.с. 88-90). Надаючи правову оцінку установленим обставинам справи, суд виходить з такого. Згідно з пунктом 1 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи. Відповідно до частини першої статті 299 ЦПК України справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, стосовно якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її адвоката та представника органу опіки та піклування. Згідно з частиною третьої статті 296 ЦПК України заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їхнього спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги. Суд установив, що заявник [PERSON] є внуком [PERSON] та проживає разом із нею тривалий час. Отже, вказані особи є членами однієї сім`ї, а тому суд вважає, що [PERSON] є належним заявником у справі. Відповідно до положень статті 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Згідно з статтею 30 ЦК України цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними. Відповідно до частини 1 статті 39 ЦК України, фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Згідно з частиною першою статті 40 ЦК України, фізична особа визнається недієздатною з моменту набрання законної сили рішенням суду про це. Стаття 3 Закону України "Про психіатричну допомогу" визначає презумпцію психічного здоров`я. Кожна особа вважається такою, яка не має психічного розладу, доки наявність такого розладу не буде встановлено на підставах та в порядку, передбачених цим Законом та іншими законами України. Відповідно до положень частини першої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Згідно зі статтею 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити, зокрема психічний стан особи. Порядок проведення судово-психіатричної експертизи затверджено Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 08 травня 2018 року №865, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 14 червня 2018 року за № 719/32171. Предметом судово-психіатричної експертизи є психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу. Психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу визначається з метою надання відповіді на запитання, поставлені особою або органом, яка (який) залучила(в) експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи. Об`єктами експертизи є: матеріали цивільної справи, медична документація, аудіовізуальні матеріали та інша інформація про психічний стан особи, відповідно якої проводиться експертиза. Статтею 110 ЦПК України встановлено, що висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. Відповідно до частини першої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України). Відповідно до частини першої статті 298 ЦПК України суд за наявності достатніх даних про психічний розлад здоров`я фізичної особи призначає для встановлення її психічного стану судово-психіатричну експертизу. Висновком судово-психіатричного експерта від 21.11.2024 за № 1386/01-02 підтверджено, що підекспертна [PERSON] страждає на стійку психічну хворобу у вигляді змішаної кіркової та підкіркової судинної деменції, вираженого ступеню. Зазначене захворювання позбавляє підекспертну [PERSON] здатності усвідомлювати свої дії та керувати ними. Таким чином, суд з урахуванням наведеного вище, оцінюючи повно та всебічно докази у справі у їх сукупності, зважаючи на положення чинного процесуального законодавства України, дійшов висновку, що [PERSON] страждає на стійку психічну хворобу у вигляді змішаної кіркової та підкіркової судинної деменції, вираженого ступеню. Зазначене захворювання позбавляє підекспертну [PERSON] здатності усвідомлювати свої дії та керувати ними. Такі обставини дають підстави для визнання особи недієздатною. Щодо призначення [PERSON] опікуном [PERSON] суд враховує таке. Нормами статті 41 ЦК України передбачені правові наслідки визнання фізичної особи недієздатною, а саме: над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка; недієздатна фізична особа не має права вчиняти будь-якого правочину; правочини від імені недієздатної фізичної особи та в її інтересах вчиняє її опікун. Крім того, відповідальність за шкоду, завдану недієздатною фізичною особою, несе її опікун. Частиною 1статті 60 ЦК України передбачено, що суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Відповідно до частини 1статті 300 ЦПК України суд ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна. Нормами законодавства передбачено чіткий порядок призначення опікуна недієздатній особі, а саме за поданням відповідного органу, а не за заявою фізичної особи. Отже, призначення опікуна у разі визнання особи недієздатною є обов`язком суду за умови наявності відповідного подання органу опіки та піклування, оскільки в такому випадку в повному обсязі досягається мета цивільного судочинства: захист порушених, невизнаних, або оспорюваних прав особи, а в цьому конкретному випадку забезпечення повноцінного здійснення своїх прав недієздатною особою. Фізична особа може бути призначена опікуном лише за її згодою, що повинно бути виражено в письмовій заяві. Особа, яка виявила бажання виконувати обов`язки опікуна, подає до органу клопотання перед судом про призначення її опікуном. До заяви додається медичний висновок про те, що за станом здоров`я заявник може бути опікуном. Спеціалісти органу опіки і піклування обстежують матеріально-побутові умови проживання майбутнього опікуна, складають відповідний акт і готують до суду подання щодо кандидатури опікуна. Статтею 55 ЦК України визначено, що опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки. Як вже зазначено вище, згідно з частиною 1 статті 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Відповідно до статті 62 ЦК України опіка або піклування встановлюється за місцем проживання фізичної особи, яка потребує опіки чи піклування, або за місцем проживання опікуна чи піклувальника. Згідно з частинами 4 та 5 статті 63 ЦК України опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників. Відповідно до частини 1статті 67 ЦК України опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням. При призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Аналогічні положення зазначені у Правилах опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України 26 травня 1999 року № 34/166/131/88. Вказана правова позиція узгоджується і відповідає правовому висновку, викладеному у постановах Верховного Суду від 20 травня 2020 року у справі № 736/1508/17 (провадження № 61-39361св18), від 23 листопада 2021 року у справі № 751/9572/19 (провадження № 61-3053св21), від 30 червня 2022 року у справі № 552/3443/20 (провадження № 61-15239св21), від 07 квітня 2022 року у справі № 712/10043/20 (провадження № 61-21311 св21). Таким чином, призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно з вимогами ЦПК України. При внесенні подання орган опіки та піклування має якнайкраще врахувати інтереси особи, над якою встановлюється опіка. Органом опіки та піклування Виконавчого комітету Чигиринської міської ради надано подання, у якому він вважає за можливе призначити [PERSON] , [INFO] , опікуном баби [PERSON] , [INFO] . Отже, заявник [PERSON] заявив про своє бажання бути опікуном своєї баби [PERSON] . Інших осіб, які б виявили бажання бути опікунами окрім [PERSON] , не виявлено. Обставини, які б перешкоджали заявнику бути опікуном над [PERSON] , зокрема передбачених у статті 64 ЦК України, під час розгляду справи суд не встановив. Ураховуючи наведене суд дійшов висновку про задоволення заяви в частині призначення [PERSON] опікуном [PERSON] , оскільки між вказаними особами існують привітні сімейні стосунки, заявник дбає про [PERSON] протягом тривалого часу наявності у неї захворювання. Згідно з частиною 5 статті 300 ЦПК України рішення суду після набрання ним законної сили надсилається судом органу опіки та піклування, органам ведення Державного реєстру виборців за місцем проживання фізичної особи. Суд вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до частин 6 - 9 статті 300 ЦПК України строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має право подати опікун, представник органу опіки та піклування не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку, визначеного частиною першою цієї статті. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною повинно містити обставини, що свідчать про продовження хронічного, стійкого психічного розладу, внаслідок чого особа продовжує не усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, підтверджені відповідним висновком судово-психіатричної експертизи. Відповідно до частини 2 статті 299 ЦПК судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави. ДУ «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» листом від 21.11.2024 повідомила, що загальна вартість експертизи [PERSON] становить 6\~180,36 грн, тому вказані витрати підлягають віднесенню на рахунок держави.

Outcome: approved