Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-26 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, в кінцевій редакції якого просить суд встановити факт родинних відносин, а саме, що померлий [INFO] в селі Мірча Радомишльського району Житомирської області у віці 50 років [PERSON] , являється батьком позивачки [PERSON] , [INFO] в с. Мірча Радомишльського району Житомирської області та одночасно, що померлий [PERSON] , являється чоловіком матері позивачки - [PERSON] , [INFO] в с. Карабачин Коростишівського району Житомирської області. Також просить визначити позивачці додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] . Та одночасно просить визнати за позивачем в порядку спадкування за законом після смерті батька [PERSON] , право власності на спадкове майно, яке складається з цілого житлового будинку з належними до нього господарськими будівлями і спорудами, що знаходяться в [ADDRESS] . В обґрунтування заявлених вимог посилається на те, що [INFO] у віці 50 років в с. Мірча Радомишльського району Житомирської області помер рідний батько позивачки [PERSON] - [PERSON] . Актовий запис № 10 від [INFO] в Мірчанській сільській раді Радомишльського району Житомирської області зроблено на підставі Лікарського свідоцтва про смерть № 33 від [INFO] Вишевицькою дільничною лікарнею. 16.04.2002 р. в Радомишльській державній нотаріальній конторі Житомирської області заведена Спадкова справа № 195 за 2002 рік до майна померлого [INFO] [PERSON] 13 березня 2010 року реєстратором Відділу реєстрації актів цивільного стану Радомишльського районного управління юстиції Житомирської області внесено зміни про померлого, якими прізвище [PERSON] змінено на [PERSON] , підстава внесення змін: Висновок про внесення змін до актового запису про смерть № 325 від 05 лютого 2010 р., Відділ РАЦС Святошинського РУЮ в м. Києві, внаслідок цього 13 березня 2010 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Радомишльського районного управління юстиції Житомирської області /повторно/ було видано Свідоцтво про смерть серії [NUMBER] , в якому зазначено, що [PERSON] помер [INFO] у віці 50 років в селі Мірча Радомишльського району Житомирської області, актовий запис № 10 від 07 вересня 2010 року. 14.09.2022 р. на підставі Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану щодо актового запису про смерть від 14 вересня 2022 року № 00036831710 в Радомишльській державній нотаріальній конторі Житомирської області до заведеної Спадкової справи № 195 за 2002 рік до майна померлого [PERSON] внесено зміни, суть змін: відомості про померлого прізвище [PERSON] змінено на [PERSON] . До складу спадщини після смерті [PERSON] увійшов цілий житловий будинок з належними до нього господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться в [ADDRESS] . Ухвалою судді від 09.04.2024 справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. Позивач в судове засідання з`явилася, подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала. Відповідач [PERSON] з`явилася, подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала. Представник відповідача Мірчансько-Меньківського старостинського округу Радомишльської міської ради Житомирського району Житомирської області в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Подав заяву про розгляд справи без його участі. Позовні вимоги визнав, просив їх задовольнити. Представник відповідача Радомишльської міської ради Житомирського району Житомирської області в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Подав заяву про розгляд справи без його участі. Позовні вимоги визнав, просив їх задовольнити. Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку про можливість ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів та вважає позов таким, що не підлягає до задоволення в повному обсязі. З матеріалів справи встановлено, що [PERSON] , помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 07.09.2000, виданого Мірчанською сільською радою Радомишльського району Житомирської області, про що складено відповідний актовий запис за №10. З довідки виданої Мірчансько-Меньківським старостинським округом Радомишльської міської ради Житомирського району Житомирської області 17.08.2022 року за №325, слідує, що житловий будинок з надвірними будівлями [PERSON] знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Згідно довідки виданої Мірчансько-Меньківським старостинським округом Радомишльської міської ради Житомирського району Житомирської області 17.08.2022 року за№321, слідує, що померлий [PERSON] на день смерті [INFO] постійно проживав та був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Крім померлого в цьому будинку разом з ним проживали та були зареєстровані на час смерті та протягом шести місяців після смерті: дружина - [PERSON] , син - [PERSON] , дочка - [PERSON] , дочка - [PERSON] . Більше ніхто не проживав та не був зареєстрований на день смерті разом з спадкодавцем та протягом шести місяців після смерті. 17.08.2022 року [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] - син та доньки померлого [INFO] [PERSON] , подали заяви про відмову від прийняття спадщини. Вказані заяви не містять дати їх складання. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується виданим свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 10 серпня 2024 року. Згідно Повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть №00004326706 від 27.07.2010 року слідує, що [INFO] помер [PERSON] та 13 березня 2010 року реєстратором Відділу реєстрації актів цивільного стану Радомишльського районного управління юстиції Житомирської області було внесено зміни до актового запису про смерть відомості про померлого [PERSON] змінено на [PERSON] та видано нове Свідоцтво про смерть серії [NUMBER] від 13 березня 2010 року. Відповідно до Свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 13.03.2010 року виданого повторно Відділом реєстрації актів цивільного стану Радомишльського районного управління юстиції Житомирської області вбачається, що [PERSON] помер [INFO] у віці 50 років, про що в Книзі реєстрації смертей [INFO] зроблено відповідний актовий запис за №10. Рішенням Радомишльського суду Житомирської області від 10.10.2000 року у справі №2-778 встановлено факт, що померлий [INFO] [PERSON] , народжений - [PERSON] , [INFO] , є батьком її (позивача [PERSON] ) дочки [PERSON] , [INFO] . Згідно довідки виданої Мірчансько-Меньківським старостинським округом Радомишльської міської ради Житомирського району Житомирської області 17.08.2022 року за №323, слідує, що житловий будинок, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] , належить [PERSON] , який помер [INFO] , розташований на земельній ділянці площею 0,25 га, яка була надана померлому [PERSON] для будівництва та обслуговування вищевказаного житлового будинку, господарських будівель і споруд та не передана у приватну власність. Згідно довідки виданої КП «Житомирське обласне міжміське бюро технічної інвентаризації» Житомирської обласної ради за № 464 від 29.08.2022 року, про наявність (відсутність) зареєстрованого майна слідує, що згідно наявних даних, що знаходяться в КП «Житомирське обласне міжміське бюро технічної інвентаризації» Житомирської обласної ради, технічна інвентаризація нерухомого майна розташованого за адресою: [ADDRESS] не проводилась. Станом на 31.12.2012 року інформація про зареєстроване право власності, за вище вказаною адресою, на будь-яке нерухоме майно відсутня. Згідно Технічного паспорту на будинок садибного типу виготовлений станом на 15 серпня 2022 рік, який виданий ФОП [PERSON] інвентаризаційна справа №4, вбачається, що житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , має загальну площу 67,9 кв.м., приміщення веранда площею 4,9 кв. м., коридор площею 3,1 кв.м., приміщення кухня площею 5,5 кв. м., приміщення санвузол площею 6,3 кв. м., приміщення прихожа площею 19,1 кв. м., приміщення кімната площею 11,5 кв. м., приміщення кімната площею 17,5 кв. м. Згідно витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі за № 70025389 від 14.09.2022 року вбачається, що після смерті [PERSON] заведена спадкова справа за номером 195/2002. Рішенням Радомишльського суду Житомирської області від 11.04.2017 року у справі №289/433/17 визнано за [PERSON] , [INFO] , уродженкою села Мірча, право власності на спадкове майно, яке належало її батьку [PERSON] , який помер [INFO] у віці 50 років в селі Мірча, яке складається з: земельних ділянок загальною площею 2,3765 га цільовим призначенням - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (які складаються з: земельної ділянки площею 1,4625 га кадастровим номером - 1825086600:04:000:1174 та земельної ділянки площею 0,9140 га кадастровим номером - 1825086600:01:000:0529, що розташовані на території Мірчанської сільської ради Радомишльського району Житомирської області, і межі яких зазначені у Державному акті на право власності на земельну ділянку серії ЖТ №095110, виданого 20 серпня 2004 року Радомишльською районною державною адміністрацією Житомирської області на ім`я відповідача - [PERSON] . Акт зареєстрований в книзі реєстрації державних актів на право власності на землю за № 110. Вказане рішення суду суперечить наявній в матеріалах справи заяві [PERSON] (без зазначення дати складання) про відмову від прийняття спадщини після смерті батька і вказана суперечність в ході розгляду справи позивачем не спростована. Також відповідно до документів, які містяться в спадковій справі № 195/2002 до майна померлого [INFO] , [PERSON] вбачається, що [PERSON] подала заяву про прийняття спадщини після батька [PERSON] який помер [INFO] . Згідно копії заповіту від 23.05.2000 року посвідченого секретарем Мірчанської сільської ради Радомишльського району Житомирської області Наріжною Л.М., [PERSON] заповів все своє майно своїй дочці [PERSON] . Також,відповідно до копії Свідоцтва про право на спадщину за законом зареєстрованого в реєстрі за № 1-2270 виданого 18.10.2007 року завідуючим Радомишльською державною нотаріальною конторою Михальовим Г.І., спадкоємцем права на майновий пай члена колективного сільськогосподарського підприємства в КДПНВ с/ц «Росія» села Велика Рача, Радомишльського району Житомирської області в сумі 5848,00 грн., що належав померлому [INFO] [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на майновий пай члена колективного сільськогосподарського підприємства серії [NUMBER] від 26.03.2007 року, є його дочка: [PERSON] . Згідно свідоцтва про народження виданого Мірчанською сільською радою Радомишльського району, Житомирської області серії [NUMBER] від 29 жовтня 1973 року батьками [PERSON] , [INFO] є [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про одруження серії [NUMBER] від 24 лютого 1996 року вбачається, що 24 лютого 1996 року між « [PERSON] » та « [PERSON] » було зареєстровано шлюб. Після реєстрації шлюбу дружині надано прізвище [PERSON] . Відповідно до копії заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину поданої Державному нотаріусу Радомишльського районного нотаріального округу Житомирської області О.Капранчук представником позивачки Бойком В.М., який діє в інтересах [PERSON] слідує, що [PERSON] просить видати їй свідоцтво про право на спадщину за законом, після смерті [PERSON] , який помер [INFO] або надати постанову про відмову, з роз`ясненням про право звернення до суду за захистом своїх прав. З повідомлення Радомишльської державної нотаріальної контори Житомирської області від 08.11.2024 року № 779/02-14 вбачається, що згідно матеріалів спадкової справи №195/2002, спадкування майна померлого [INFO] [PERSON] відбулося за заповітом та за законом спадкоємцем першої черги за законом, а саме: - дочкою [PERSON] , яка вчинила дії, що свідчать про прийняття спадщини, а саме: вступила в управлінні та володіння спадковим майном, а саме пред`явила правовстановлюючий документ на спадкове майно - сертифікат на право на земельну частку (пай), - спадкоємиця за законом [PERSON] не вчинила жодної дії для придбання спадщини передбаченою статтю 549 ЦКУ УРСР 1963 року. Тобто, вона не подала до державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини, також не вступила в управління або володіння спадковий майном, а отже не може вважатися такою, що прийняла спадщину. Також, згідно повідомлення нотаріуса, відповідно до статті 67 Закону України «Про нотаріат» від 02.09.1993 року №3425-ХІІ свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку встановленому цивільним законодавством. п. 4.14 Глави 10 Розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/2, при видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус обов`язково перевіряє: факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства, якщо мас місце спадкування за законом, прийняття спадкоємцем спадщини у встановлений законом спосіб, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. На підтвердження цих обставин від спадкоємців витребовуються документи, які підтверджують вказані факти. Також, родинні відносини між заявником [PERSON] та спадкодавцем [PERSON] не доведено. Вирішуючи заявлені позовні вимоги суд зазначає наступне. Відповідно до ст. 529 ЦК Української РСР при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Стаття 530 ЦК Української РСР передбачає, що при відсутності спадкоємців першої черги або при неприйнятті ними спадщини, а також в разі, коли всі спадкоємці першої черги не закликаються до спадкування, успадковують у рівних частках: брати і сестри померлого, а також дід та бабка померлого як з боку батька, так і з боку матері (друга черга). Стаття 549 ЦК Української РСР визнає, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Особи, для яких право спадкоємства виникає лише у випадку неприйняття спадщини іншими спадкоємцями, можуть заявити про свою згоду прийняти спадщину протягом строку, що залишився для прийняття спадщини. Якщо строк, що залишився, менше трьох місяців, він продовжується до трьох місяців. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в постанові «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7 (п. 24) особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Відповідно до ч. ч. 2, 4 ст. 51 ЦПК України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого засідання, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. Тобто, право обирати коло осіб, до яких може бути пред`явлено позов, належить лише позивачу і суд, в цьому випадку, має право прийняти рішення про залучення співвідповідача або заміну неналежного відповідача належним виключно за клопотанням позивача. Під час розгляду справи судом встановлено, що позивачка була обізнана про смерть спадкодавця і, як спадкоємиця за законом, знала про відкриття спадщини, отже для прийняття спадщини мала подати нотаріусу відповідну заяву, однак цього протягом шестимісячного строку не зробила. Водночас з матеріалів спадкової справи № 195/2002 до майна померлого [INFO] [PERSON] судом встановлено, що спадкове майно, було успадковане її сестрою [PERSON] на підставі заповіту спадкодавця. Також з матеріалів справи встановлено, що частину спадкового майна [PERSON] успадкувала інша сестра позивача - [PERSON] , на підставі Рішення Радомишльського суду Житомирської області від 11.04.2017 року у справі №289/433/17 (а.с.132-134). За приписами ч. 1, 3 статті 1277 ЦК України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцезнаходженням нерухомого майна, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцезнаходженням нерухомого майна. У даному випадку за умов існування інших спадкоємців, [PERSON] , яка згідно повідомлення нотаріуса: «не вчинила жодної дії для придбання спадщини передбаченою статтю 549 ЦКУ УРСР 1963 року. Тобто, вона не подала до державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини, також не вступила в управління або володіння спадковий майном, а отже не може вважатися такою що прийняла спадщину» та держава не доступається до спадщини, що відкрилася після смерті [PERSON] , а тому [PERSON] , Мірчансько-Меньківський старостинський округ Радомишльської міської ради Житомирського району Житомирської області (який не має статусу юридичної особи) та Радомишльську міську раду не можна вважати належними відповідачами у даній справі. Належним відповідачем має бути [PERSON] та [PERSON] , які прийняли спадщину після смерті батька та законодавчо оформили свої спадкові права. У разі пред`явлення позову до неналежного відповідача суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. (ч. ч. 1, 2 ст. 51 ЦПК). Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Звернувшись з позовними вимогами до [PERSON] , яка не вчиняла дій щодо прийняття спадщини, хоча не позбавлена можливості подати заяву про прийняття спадщини, та Мірчансько-Меньківського старостинського округу і Радомишльської міської ради Житомирського району Житомирської області, як територіальної громади в особі органу місцевого самоврядування, позивач не залучила до участі у справі інших відповідачів або ж співвідповідачів, не зважаючи на те, що вона була обізнана про наявність інших спадкоємців, що підтверджується матеріалами спадкової справи № 195/2002. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц зроблено висновок, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Таким чином, аналіз наведених норм права та встановлених в судом обставин справи дає можливість зробити висновок про те, що позовні вимоги заявлені до неналежного відповідача, а отже задоволенню не підлягають. Щодо вимоги про встановлення факту родинних відносин суд зазначає, що в матеріалах справи міститься рішення Радомишльського районного суду від 10 жовтня 2000 року за позовом [PERSON] (а.с. 47), яким встановлено, що померлий [INFO] [PERSON] (який є чоловіком позивача), народжений [PERSON] [INFO] , є батьком її дочки [PERSON] . Дане рішення суду до матеріалів спадкової справи № 195/2002 не долучалось. Також родинні відносини і зміна у написі прізвища спадкодавця підтверджуються Повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть №00004326706 від 27.07.2010 року та Рішенням Радомишльського суду Житомирської області від 11.04.2017 року у справі №289/433/17. За таких обставин позивачем не доведено наявність перешкод у встановленні родинних стосунків із спадкодавцем.

Outcome: dismissed