Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-24 00:00:00

[PERSON] звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з даним позовом, мотивуючи заявлені вимоги наступним. 13.05.2022 між позивачем та відповідачем укладено шлюб. Від шлюбу сторони спільних дітей не мають. Сімейне життя між подружжям не склалось в силу різних поглядів на життя. Шлюбні відносини позивача та відповідача припинені з червня 2022 року, спільне господарство не ведеться, сторони втратили почуття любові та поваги один до одного, сімейні стосунки погіршились. Позивач та відповідач до примирення не прагнуть. За глибоким переконанням позивача подальшого сенсу зберігати шлюб не має потреби, подальше сімейне життя неможливе. За таких обставин позивач просить суд розірвати шлюб, укладений з [PERSON] . Провадження у справі відкрито 13.02.2025, відповідно до положень ст. ст. 19, 274 ЦПК України вирішено питання про її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Згідно з ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними в справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Положеннями ст. 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Клопотань про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін від учасників процесу в адресу суду не надходило. [PERSON] в адресу суду направила заяву де зазначила, що вимоги визнає в повному обсязі та не заперечує проти їх задоволення. Суд, дослідивши матеріали справи, наявні в ній докази приходить до висновку про задоволення позову, виходячи з наступного. Встановлено, що 13 травня 2022 року Шевченківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), зареєстровано шлюб, укладений між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , актовий запис №538, що підтверджується свідоцтвом про укладання шлюбу, копія якого долучена до матеріалів справи. Після реєстрації шлюбу [PERSON] прізвище не змінювала. Матеріали справи дають підстави вважати, що від шлюбу сторони спільних дітей не мають. Позивач вказує, що шлюбні стосунки між сторонами фактично припинились та спільне господарство не ведеться. Примирення між позивачем та відповідачем не є можливим. Під час розгляду справи не було встановлено обставин, які б свідчили про спільне проживання сторін, ведення спільного господарства. Доказів, які свідчили б про можливість примирення позивача та відповідача в ході розгляду справи отримано не було. Також не було отримано доказів, які б свідчили про те, що розірвання шлюбу буде суперечити інтересам сторін. Викладені позивачем обставини визнаються відповідачем. Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Частиною 2 ст. 112 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до приписів ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. За обставин встановлених судом, суд вважає за можливе задовольнити вимогу позивача про розірвання шлюбу, оскільки його збереження не відповідає інтересам сторін. Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Разом з тим, як було встановлено під час розгляду справи позивач після укладання шлюбу прізвище не змінювала. Розподіляючи судові витрати суд керується положеннями ст. 142 ЦПК України. Виходячи з наведеного,

Outcome: approved