Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-02 00:00:00

до Ірпінського міського суду Київської області через підсистему "Електронний суд" надійшла подана представником позивача адвокатом Блищак В.О. позовна заява [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначила, що 15.12.2007, між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , було укладено шлюб, який був зареєстрований Лівобережним Відділом реєстрації шлюбів м. Києва з Державним Центром розвитку сім?ї, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] . Від спільного подружнього життя у подружжя є неповнолітня дочка [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , та неповнолітня дочка [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серія [NUMBER] . Позивач та Відповідач під час шлюбних відносин вели спільне господарство та будували міцні сімейні відносини. Нажаль, все вище вказане лишилось в минулому. Наслідком припинення шлюбних стосунків стало те, що у Сторін відсутні спільні інтереси, взаємопорозуміння, наявні різні погляди на життя, що призвело до постійних сварок та конфліктів, свідком котрих нерідко стає дитина. Позивач вважає, що сім?я існує лише формально, тому підстав для її поновлення не вбачає та не згоден на примирення. 3 зими 2024 сім?я проживає окремо, малолітні діти залишились проживати з матір?ю. У зв`язку з цим позивачка просила суд позовні вимоги задовольнити, шлюб між нею та [PERSON] розірвати. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.01.2025 справу передано для розгляду судді Білогруд О.О. З метою встановлення зареєстрованого місця проживання позивача направлено запит до Бучанської міської ради Київської області. Листом від 30.01.2025 № 14.1-08/256 (вх. № 4943 від 30.01.2025) повідомлено, що таким місцем є місто Буча. Ухвалою судді від 31.01.2025 відкрито провадження у справі, постановлено розгляд здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, призначено до розгляду на 03.03.2025. Копія ухвали Ірпінського міського суду Київської області від 31.01.2025 та примірник позовної заяви з додатками направлялися на адресу відповідача, відповідач поштове повідомлення отримав особисто, про свідчить його підпис у графі "особисто" та підпис працівника Укрпошти на рекомендованому повідомленні, яке було повернуто до суду. Відповідач, будучи завчасно повідомлений про розгляд справи своїм правом на подання відзиву на позовну заяву не скористався, будь-яких клопотань суду не подавав. У судове засідання позивач і її представник не з`явилися. 28.02.2025 до суду надійшла заява у котрій останні просили розглядати справу за відсутності позивача і її представника, позовні вимоги підтримали у повному обсязі та просили задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, місце та час розгляду справи був повідомлений в установленому законом порядку. Відповідно до частини восьмої статті 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється (частина друга статті 247 ЦПК України). Фактичні обставини, встановлені судом. 15.12.2007 [PERSON] уклала шлюб з \~ [PERSON] , який зареєстрований Лівобережним Відділом реєстрації шлюбів міста Києва з Державним Центром розвитку сім?ї, про що 15.12.2007 складено відповідний актовий запис за № 2966. Після укладення шлюбу [PERSON] було присвоєно прізвище [PERSON] . Вказане підтверджується свідоцтвом про одруження серії \~ [NUMBER] . У сторін є спільні діти, а саме: дочка [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~ що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 13.07.2007, та дочка \~ [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серія [NUMBER] , виданого 20.02.2019. Відповідно до статті 16 Загальної декларації прав людини від 10.12.1948, чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Шлюб може укладатися тільки при вільній і повній згоді сторін, що одружуються. Сім`я є природним і основним осередком суспільства і має право на захист з боку суспільства та держави. Відповідно до частини третьої статті 105 Сімейного кодексу України (далі СК України), шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги статті110 Сімейного кодексу України. Відповідно до частини першої статті 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Згідно з частиною першою статті 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Відповідно до частини третьої статті 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Зважаючи на принципи рівноправності жінки і чоловіка, закон вимагає, щоб згода на одруження була взаємною. Принцип добровільності шлюбу є чинним не лише на стадії його реєстрації, а і під час знаходження в шлюбі, що зумовлює можливість добровільного розірвання шлюбу, про що записано в статті 16 Конвенції «Про дискримінацію жінок» в частині 1 підпункту «с», однакові права і обов`язки під час шлюбу і після його розірвання. Шлюб це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання (частина друга статті 104 СК України). Відповідно до частини другої статті 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення. Особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище (стаття 113 СК України). Відповідно до частини другої статті 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Відповідно до частини третьої статті 115 СК України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили, що після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб. Звертаючись до суду з позовом [PERSON] зазначала, що з зими 2024 з чоловіком проживають окремо,сдіти залишилися проживати з нею, відновлювати шлюбні стосунки вона наміру немає, сім`я існує лише формально. На її думку шлюб розпався через відсутність спільних інтересів, різні погляди на життя, що призвело до постійних сварок та конфліктів. Суд, перевіривши фактичні обставини справи письмовими доказами, враховуючи, що регулювання шлюбно-сімейних відносин здійснюється на принципах добровільності, взаємоповаги, взаємопорозуміння, а держава забезпечує принцип свободи шлюбу та принцип свободи розірвання шлюбу. Враховуючи, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається, відповідач ініціативи не проявив, будь-яких клопотань суду не подавав, суд дійшов висновку проте, що позовні вимоги [PERSON] є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Відповідно до статті 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивачка не заявляла вимогу щодо відновлення прізвища. Враховуючи, що питання про вибір прізвища після розірвання шлюбу залежить від волевиявлення особи, яка його змінила, у зв`язку з реєстрацією шлюбу, за відсутністю відповідного клопотання, суд не може вирішувати таке питання у цій справі. З урахуванням наведеного‚ на підставі статтей 24, 56, 105, 110, 112 Сімейного кодексу України та

Outcome: approved