Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-24 00:00:00

13.11.2024 від представника позивача до Самарського районного суду м. Дніпропетровська засобами поштового зв`язку надійшов позов до відповідача [PERSON] про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення, в якому просить суд: - стягнути із [PERSON] на користь Акціонерного товариства «Українська залізниця», в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» акціонерного товариства «Українська залізниця» суму завданої матеріальну шкоди, вчиненої кримінальним правопорушенням у розмірі 18493,50 гривень. І. Стислий виклад позиції позивача. В обгрунтування своїх позовних вимог, представник позивача посилається на те, що 14.02.2023 р. [PERSON] близько о 03 год. 00 хв., перебуваючи біля структурного підрозділу «Локомотивне депо Нижньодніпровськ-Вузол» регіонально філії «Придніпровська залізниця» AT «Українськазалізниця», розташованого за адресою: м. Дніпро, вул. Іларіонівська, 22-Л, переліз через паркан на закриту, охоронювану територію структурного підрозділ; «Локомотивне депо Нижньодніпровськ-Вузол» регіональної філії «Придніпровськ залізниця» AT «Українська залізниця», розташованого за адресою: м. Дніпро, вул. Ілларіонівська, 22-Л, де на 3 колії побачив локомотив ДЕ1-019, який знаходиться на балансі вказаного структурного підрозділу. Підійшовши до даного локомотива, [PERSON] через двері до кабіни локомотива, які виявилися не замкнутими, зайшов у локомотив, де всередині високовольтної камери помітив силові кабелі, які належать структурному підрозділу «Локомотивне депо Гижньодніпровськ-Вузол» регіональної філії «Придніпровська залізниця» AT «Українська залізниця», які він визначив об`єктом свого злочинного посягання. Впевнившись, що за його злочинними діями ніхто не спостерігає та він діє таємно, з корисливих мотивів, вчиняючи злочин повторно, в умовах воєнного стану, [PERSON] , 14.02.2023, в період часу з 03 год. 00 хв. до 03 год. 20 хв., знаходячись у високовольтній камері локомотиву ДЕ1- 019, принесеним із собою гайковим ключем, відкрутив один кабель марки КГ-1х150 мм2 довжиною 1,9 метра та два кабелі марки КГ-1х150 мм2 довжиною 1,3 метра, загальною вартістю 3260,04 грн. Після чого, склав вказані кабелі до купи та намагався з викраденим покинути місце вчинення злочину, але з причин, які не залежали від його волі, не вчинив усіх дій, які вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, оскільки був виявлений співробітниками структурного підрозділу. Відповідач завдав структурному підрозділу «Локомотивне депо Нижньодніпровськ-Вузол» регіональної філії «Придніпровська залізниця» AT «Українська залізниця» майновий збиток, відповідно до калькуляції вартості роботи по відновленню електровозу ДЕ-019 на загальну суму 18493,50 (а.с. 1-3). Представник позивача разом з позовною заявою просив розглядати дану справу без участі представника позивача, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечував (а.с. 3). Від відповідача [PERSON] , повідомленого належним чином про розгляд справи, шляхом направлення поштою судової повістки, клопотань про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін та відзиву на позовну заяву на адресу суду не надходило. В матеріалах справи міститься конверт, повернутий поштою з відміткою «повертається, за закінченням терміну зберігання» (а.с. 27). Також суд завчасно (20.01.25) повідомляв відповідача про розгляд справи, шляхом оголошення на сайті «Судова влада України» (а.с. 28). Отже, відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України, з опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи, У зв`язку з чим суддя вважає можливим застосувати положення ст. 280 ЦПК України та розглянути справу заочно. ІІ. Заяви, клопотання. Інші процесуальні дії у справі. Відповідно до ч.ч. 2-6 ст.\~19\~ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, серед іншого, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). З огляду на предмет позову, зокрема, те що дана справа є малозначною справою і ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Обставини справи, що згідно ч. 3 ст. 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку. Відповідно ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд вирішив розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Згідно ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. У відповідності до ч. 8 ст. 279 ЦПК України, при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Положеннями ст.\~174\~ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Ухвалою суду від 13 грудня 2024 року було відкрито провадження в цивільній справі та призначено справу до розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (а.с. 25). За правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Під час розгляду справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи. ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин з посиланням на докази. Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що відповідно до висновку судової експертизи № СЕ-19/104-23/6610- ТВ від 27.02.2023 року, ринкова вартість трьох силових кабелів, які з`єднують БПТР з контакторами силових кіл, КГ- 1x150 мм2, довжина першого кабелю складає 1 м 30 см, довжина другого кабелю складає 1 м 30 см, довжина третього кабелю складає 1 м 90 см, станом на 14.02.2023, може складати 3260 грн. 04 коп. (а.с. 7-16). З калькуляції вартості роботи по відновленню електровозу ДЕ-019, затвердженого начальником локомотивного депо «Нижньодніпровськ-Вузол», складає 18493,50 грн. (а.с. 5-6). Вироком Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 11 квітня 2023 року [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, та призначено йому покарання у вигляді 5 (п`яти) років позбавлення волі. На підставі ст. 75 КК України звільнено [PERSON] від відбування призначеного покарання з випробувальним терміном на 2 (два) роки. На підставі п.п. 1, 2 ч. 1, п. 2 ч. 3 ст. 76 КК України покладено обов`язки на [PERSON] . Стягнуто з [PERSON] на користь експертної установи Дніпропетровського НДЕКЦ МВС України витрати за проведення судової експертизи № 19/104-23/6610- ТВ від 27.02.2023 року в розмірі 1321,46 грн. Вирішено питання речових доказів (а.с. 17-18). ІV. Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного представником позивача, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Докази, відхилені судом, та мотиви їх відхилення. Суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі (ч. 1 ст. 13 ЦПК України). Відповідно п. 8 ч. 2 ст.\~16\~ЦК України способом захисту цивільних прав та інтересів може бути, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Згідно ч.ч. 1-3 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до ст.\~81\~ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Згідно до ч. 1 ст. 76, ч. 2 ст. 77 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до ч. 6 ст.\~82\~ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Отже, вироком Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 11 квітня 2023 року встановлено, що, внаслідок злочинних дій відповідача, позивачу заподіяно матеріальну шкоду і ця обставина є обов`язковою для суду при розгляді цієї справи. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка їх завдала за наявності її вини. Згідно ч. 1 ст.\~1177\~ЦК України шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону. За приписами ст. 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. У п. 2 постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 року № 6, судам роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Судом в рамках криминального провадження було встановлено вину [PERSON] , внаслідок вчинення навмисного злочину. Отже, суд вважає за можливе позовні вимог задовольнити у повному обсязі. Щодо судових витрат по справі, суд прийшов до наступного. Згідно ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати пропорційно задоволеним позовним вимогам. Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий\~збір»,\~від сплати\~судового збору\~під час\~розгляду справи\~в усіх\~судових інстанціях\~звільняються позивачі у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Виходячи із приписів п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 З У «Про судовий збір» за подання до суду заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, стягується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Так, оскільки позовні вимоги позивача задоволено, а позивач звільнений від сплати судового збору при поданні позовної заяви, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача [PERSON] на користь держави судовий збіру у розмірі 3028,00 грн.

Outcome: approved