Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-20 00:00:00

25 вересня 2024 року КП "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва" звернулося до Дарницького районного суду міста Києва з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за послуги з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій. В обґрунтування позовної заяви позивач зазначає, що КП "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва" здійснює обслуговування житлового будинку [ADDRESS] . Відповідачі є користувачами житлово-комунальних послуг, які надаються до квартири [ADDRESS] зазначеного будинку. У зв`язку із несплатою ними коштів за житлово-комунальні послуги, у них утворилася заборгованість, яка разом із інфляційною складовою та 3% річних від суми боргу складає 55 935,68 грн, та яку позивач просить суд стягнути на свою користь. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26 вересня 2024 року позовну заяву було передано для розгляду судді Шаповаловій К.В. Фактично справу було передано судді 30 вересня 2024 року. 11 жовтня 2024 року до суду надійшла відповідь з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА, у якій зазначено, що відповідачі [PERSON] та [PERSON] значаться зареєстрованими за адресою: [ADDRESS] ; відповідачі [PERSON] та [PERSON] , були зняті з місця реєстрації за зазначеною адресою 02 травня 2023 року та 29 вересня 2022 року, відповідно. У Єдиному державному демографічному реєстрі відсутні відомості щодо актуального місця реєстрації відповідачів [PERSON] та [PERSON] . Ухвалою суду від 14 жовтня 2024 року було відкрито провадження у справі та вирішено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. 09 грудня 2024 року до суду від відповідача [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач, зокрема, зазначив, що одноособовим власником квартири [ADDRESS] , за якою виникла заборгованість, є [PERSON] на підставі договору дарування від 30 липня 2021 року, відповідно до якого [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] подарували квартиру [PERSON] . Таким чином саме [PERSON] має бути належним відповідачем у справі, так як з переходом до неї права власності на квартиру, вона прийняла на себе обов`язок по сплаті боргів. 12 грудня 2024 року до суду від позивача надійшла позовна заява в новій редакції, в якій КП "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва" заявляє позовні вимоги до [PERSON] про стягнення заборгованості за послуги з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій, та докази її надсилання відповідачу [PERSON] . Ухвалою суду від 17 грудня 2024 року позов було залишено без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків, а саме - надання суду копії уточненої позовної заяви для відповідача [PERSON] 19 грудня 2024 року до суду надійшла копія уточненої позовної заяви. Ухвалою суду від 20 грудня 2024 року судом було прийнято до розгляду уточнену (нова редакція) позовну заяву КП "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва" до [PERSON] про стягнення заборгованості за послуги з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій, в обгрунтування якої позивач зазначив, що просить стягнути із відповідача як власника квартири [ADDRESS] заборгованість за житлово-комунальні послуги, яка утворилася за період з 01 травня 2015 року по 31 серпня 2024 року у розмірі 42 672,66 грн, а також 3% річних від суми боргу, що становить 3046, 05 грн та інфляційну складову боргу у розмірі 10 216, 97 грн, що загалом складає 55 935, 68 грн. У відповідності до частини восьмої статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Положеннями статті 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Копія ухвали про відкриття провадження у справі та копія позовної заяви з додатками направлялася відповідачу на адресу його місця реєстрації: [ADDRESS] , та були отримані нею особисто 16 січня 2025 року, що підтверджується зворотнім повідомленням про вручення поштового відправлення, яке повернулося до суду. Відповідно до пункту 4 частини восьмої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. У відповідності до статей 174, 178 ЦПК України відповідач не скористалася своїм процесуальним правом та не направила суду відзив на позовну заяву, із викладенням заперечень проти позову. Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані у справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, вивчивши доводи позивача, викладені у письмових заявах, суд дійшов наступного висновку. Відповідно до розпорядження Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації «Про закріплення за комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Києва» від 30.01.2015 р., № 33, за КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» закріплено на праві господарського відання об`єкти комунальної власності територіальної громади м. Києва, що перебувають у сфері управління Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, зокрема будинок [ADDRESS] . З матеріалів справи вбачається, що КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» забезпечує надання послуг з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 30 липня 2021 року власником вищезгаданої квартири є [PERSON] . Відповідно до копії договору дарування квартири від 30 липня 2021 року, який міститься у матеріалах справи, вбачається, що дарувальники [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] передали, а обдаровувана [PERSON] прийняла в дарунок квартиру [ADDRESS] . Пунктом 10 вказаного договору передбачено, що борги за житлово-комунальні послуги, наявні станом на 30 липня 2021 року, сплачуються обдаровуваною ( [PERSON] ). Окрім того, згідно відомостей, які надійшли до суду з електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА», [PERSON] значиться зареєстрованою за адресою: [ADDRESS] , а отже є споживачем зазначених послуг. У зв`язку із несплатою коштів за утримання будинку та прибудинкової території за період з 01 травня 2015 року по 31 серпня 2024 року, у власника квартири утворилася заборгованість у розмірі 42 672, 66 грн Згідно з частини першої статті 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Статтею 10 ЖК України встановлено, що громадяни зобов`язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями, економно витрачати воду, газ, електричну і теплову енергію, а стаття 66 ЖК України передбачено, що плата за користування житлом (квартирна плата) обчислюється виходячи із загальної площі квартири. Статтею 151 Житлового кодексу України передбачено, що громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Відповідно до п. 2 ч. 1 ст.13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» №1875-IV (чинного на момент виникнення спірних відносин) залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються, зокрема, на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо). Пунктом 1 частини першої статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» №1875-ІV (в редакції чинній на момент виникнення спірних відносин) передбачене право споживача одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг, при цьому такому праву прямо відповідає визначений пунктом 5 частини третьої статті 20 цього Закону обов`язок споживача оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Згідно з п. 7 «Правил користування приміщеннями житлових будинків», затверджених Постановою КМУ № 45 від 24 січня 2006 року «Про внесення змін до постанови Кабміну від 8 жовтня 1992 року № 572», власник та наймач квартири зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Згідно із п. 5 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» № 2189-VIII індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Звертаючись із позовом, позивач зазначає, що у відповідача виник борг зі сплати коштів за комунальні послуги за період з 01 травня 2015 року по 31 серпня 2024 року у сумі 42 672,66 грн. Згідно із статтею 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Статтею 526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. У відповідності до статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Загальна площа квартири [ADDRESS] складає 67,56 кв.м., про що свідчить інформація, яка міститься у витязі з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та у вищезгаданому договорі дарування. Розрахунок заборгованості за внесками на утримання будинку та прибудинкової території, здійснений позивачем, був перевірений судом та покладається в обґрунтування рішення як об`єктивний і належний доказ, що містить відомості щодо розміру нарахованих відповідачу сум, і здійснений на основі затверджених в установленому порядку тарифів та пропорційно до загальної площі квартири. Відповідачем у справі не було подано суду будь-яких заперечень щодо вимог позивача, а також не надано доказів на спростування наявності заборгованості за послуги з утримання будинку та прибудинкової території чи існування такої заборгованості у меншому розмірі ніж визначено позивачем. Крім того, позивач просив стягнути з відповідача 3% річних та інфляційні втрати, що утворилися в період з 01 травня 2015 року по 23 лютого 2022 року та з 01 січня 2024 року по 30 червня 2024 року включно, що складає 3 046, 05 грн та 10 216, 97 грн, відповідно. Статтею 625 ЦК України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відповідно до постанови Кабінету міністрів України від 5 березня 2022 року № 206, до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги; припинення/зупинення надання житлово-комунальних послуг населенню у разі їх неоплати або оплати не в повному обсязі. Втім, нарахування 3% річних та інфляційних втрат на комунальні послуги, у випадку прострочення сплати коштів, поновлено на підставі постанови КМУ від 29 грудня 2023 року № 1405, яка набрала чинності 30 грудня 2023 року, тобто такі нарахування проводяться з 31 грудня 2023 року. Таким чином, перевіривши розрахунок інфляційного збільшення та 3% річних, наданий позивачем, судом встановлено вірність здійсненого нарахування. Вказаний розрахунок суд покладає в обґрунтування рішення, оскільки він виконаний за вірними формулами, з урахуванням статистичних даних про індекси інфляції за період прострочення і не спростований відповідачем. Згідно із частиною третьою статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Отже, зважаючи на встановлені обставини та наведені положення Закону, суд дійшов висновку про обґрунтованість і доведеність позовних вимог КП "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва" до [PERSON] про стягнення заборгованості у загальному розмірі 55 935, 68, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Відповідно до статті 141 ЦПК України суд присуджує з відповідача на користь позивача судовий збір у сумі 3028,00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved