Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-24 00:00:00

У грудні 2023 року [PERSON] звернувся через систему «Електронний суд» до Печерського районного суду м. Києва із позовною заявою до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» (далі - АТ КБ «Приватбанк») про зобов`язання вчинити дії. Позовні вимоги обґрунтовувались тим, що після смерті бабусі [PERSON] , позивач отримав свідоцтво про право на спадщину за спадковою справою. У спадщину позивачем отримано грошові вклади, які зберігаються в АТ КБ «Приватбанк». Водночас, доступу до рахунків немав, банківські картки були у сторонніх осіб. Після отримання інформації, що сторонні особи зняли кошти із цих рахунків, позивач через свого представника - адвоката Сергієнко К. С. тричі звертався до АТ КБ «Приватбанк» для надання інформації щодо руху коштів на цих рахунках. АТ КБ «Приватбанк» відмовив у наданні такої інформації у зв`язку з відсутністю завіреного дозволу власника інформації ( [PERSON] ), та посилався, що така інформація є банківською таємницею. Позивач просить зобов`язати АТ КБ «Приватбанк» надати інформацію щодо руху коштів з 21 травня 2023 року по теперішній час із зазначенням часу та місця зняття грошових коштів. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 01 січня 2024 року відкрито провадження у цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомленням (виклику) сторін. 26 березня 2024 року через систему «Електронний суд» надійшов відзив від АТ КБ «Приватбанк» на позов, у якому відповідач просить відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування своїх вимог зазначає, що інформація про рух коштів по рахунках померлої [PERSON] становить банківську таємницю та не підлягає розповсюдженню позивачу. Також у відзиві АТ КБ «Приватбанк» виклав заперечення щодо вказаного розміру витрат позивача з надання правничої допомоги. 03 квітня 2024 року через систему «Електронний суд» надійшла заява Сергієнко К. С. щодо заперечення прийняття відзиву АТ КБ «Приватбанк» у зв`язку з пропущеним строком його подання та щодо збільшення витрат на надання професійної правничої допомоги, що становить 12 025,00 грн. Як встановлено частиною 8 статті 178 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), у разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Судом встановлено, що ухвала про відкриття провадження від 01 січня 2024 року доставлена в електронний кабінет АТ КБ «Приватбанк» 26 лютого 2024 року відповідно до довідки про доставку електронного документу. Оскільки відзив подано поза строком визначеним ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 01 січня 2024 року та відповідачем не подано клопотання про поновлення строків для прийняття відзиву із зазначенням причин пропуску строку, то суд вирішує справу за наявними матеріалами справи без врахування відзиву. Згідно з частиною 1 статті 174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Судом встановлено, що [PERSON] є спадкоємцем [PERSON] відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за законом № 5-1061 від 23 листопада 2023 року (далі - Свідоцтво), посвідченим державним нотаріусом Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса Сальніковою З. В. Згідно з цим Свідоцтвом спадщина складається з грошових вкладів з належними відсотками та нарахованою компенсацією, які зберігаються в АТ КБ «Приватбанк»: на картці [NUMBER] згідно договору SAMDNWFC00032756739; на картці [NUMBER] згідно договору SAMDN11000067825138; що належали померлій ( [PERSON] ) на підставі довідки № 20.1.0.0.0/7-230921/67092/3763, виданої АТ КБ «Приватбанк» від 03 жовтня 2023 року. 03 грудня 2023 року представниця позивача адвокат Сергієнко К. С. звернулась до АТ КБ «Приватбанк» через електронну пошту із адвокатським запитом щодо надання інформації про рух коштів на зазначених рахунках з 21 травня 2023 року. Листом від 05 грудня 2023 року № 20.1.0.0.0/7-231205/17214 АТ КБ «Приватбанк» повідомив Сергієнко К. С. , що АТ КБ «Приватбанк» не має змоги надати витребувану інформацію, оскільки вказана інформація становить банківську таємницю. 06 грудня 2023 року представниця позивача повторно звернулась до АТ КБ «Приватбанк» із адвокатським запитом. У листах від 09 грудня 2023 року № 20.1.0.0.0/7-231206/25291 та від 20 грудня 2023 року № 20.1.0.0.0/7-231218/39606 АТ КБ «Приватбанк» знову відмовив у наданні витребуваної інформації, посилаючись на банківську таємницю. Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Стаття 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) закріплює право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. У статті 41 Конституції України зазначено, що право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Частиною першою статті 316 ЦК України передбачено, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Відповідно до частини першої статті 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (стаття 1216 ЦК України). Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно зі статтею 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Права i обов`язки, які не входять до складу спадщини імперативно визначені у статті 1219 ЦК України є виключними та розширеному тлумаченню не підлягають. Відповідно до частини першої статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Із системного аналізу вказаних норм права вбачається, що у разі смерті спадкодавця спадкоємці, які прийняли спадщину, не відмовились від її прийняття, замінюють його особу у всіх правовідносинах, що існували на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті спадкодавця. Банк гарантує таємницю банківського рахунка, операцій за рахунком і відомостей про клієнта. Відомості про операції та рахунки можуть бути надані тільки самим клієнтам або їхнім представникам. Іншим особам, у тому числі органам державної влади, їхнім посадовим і службовим особам, такі відомості можуть бути надані виключно у випадках та в порядку, встановлених законом про банки і банківську діяльність (частина перша статті 1076 ЦК України). Відповідно до пункту 10 статті 62 Закону України «Про банки і банківську діяльність» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, від 28 квітня 2023 року) інформація щодо діяльності та фінансового стану клієнта, яка стала відомою банку у процесі обслуговування клієнта та взаємовідносин з ним або стала відомою третім особам при наданні послуг банку або виконанні функцій, визначених законом, а також визначена у цій статті інформація про банк є банківською таємницею. Відповідно до пункту 10 статті 62 Закону України «Про банки і банківську діяльність» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, від 28 квітня 2023 року) інформація щодо юридичних та фізичних осіб, що становить банківську таємницю, розкривається банками особам, зазначеним власником рахунку (вкладу)/електронного гаманця у відповідному розпорядженні банку, у разі смерті такого власника рахунку (вкладу)/електронного гаманця - на їхній запит щодо наявності рахунків (вкладів)/електронних гаманців померлого власника та залишку коштів/електронних грошей на рахунках (вкладах)/електронних гаманцях. Згідно з пунктом 15 розділу 3 «Порядок та межі розкриття інформації, що становить банківську таємницю» Правил зберігання, захисту, використання та розкриття банківської таємниці, затверджених постановою Правління НБУ від 14 липня 2006 року № 267 (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, від 17 березня 2023 року) до банку для надання довідок за рахунками (вкладами) у разі смерті їх власників державним нотаріальним конторам або приватним нотаріусам, іноземним консульським установам (для вчинення такими особами нотаріальних дій з охорони спадкового майна, з видачі свідоцтв про право на спадщину, про право власності на частку в спільному майні подружжя в разі смерті одного з подружжя) щодо наявності рахунків (вкладів) та залишку коштів на рахунках (вкладах) померлих власників цих рахунків та/або щодо залишку коштів, які належать померлим фізичним особам та зберігаються на будь-яких рахунках у банках, та/або щодо рухомого майна таких осіб, що перебуває на збереженні та/або в заставі банку як заклад, щодо наявності індивідуального банківського сейфа та/або договорів про надання в майновий найм (оренду) індивідуального банківського сейфа, та/або щодо наявності рахунків умовного зберігання (ескроу) та грошових коштів на цих рахунках, призначених для перерахування померлим бенефіціарам, подається заява за довільною формою. Довідка про наявність/відсутність інформації складається банком за довільною формою. Згідно з пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. У пункті 10 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 вересня 2011 року № 10 «Про судову практику в цивільних справах про розкриття банками інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб» судам роз`яснено, що у тому разі, коли буде встановлено, що заява про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичної або фізичної особи ґрунтується на спорі, зокрема про виконання цивільно-правового договору, який виник з інших зобов`язальних правовідносин тощо, суд відмовляє у відкритті провадження у справі, а якщо спір про право буде встановлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах. У постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 11 грудня 2023 року у справі № 757/23191/20-ц суд зробив висновок, що встановлення судом будь-якого юридичного факту, пов`язаного із вирішенням питання про прийняття спадщини, до складу якої входить виплата вкладу (частини вкладу) спадкоємцю власника рахунку, право на яке має Особа_1, або вирішення судом питання доступу до інформації, яка містить банківську таємницю, щодо майна померлого, на яке мають право (претендують) декілька осіб - спадкоємців, само по собі має спір про право, який повинен вирішуватись у порядку позовного провадження, з урахуванням вимог частини шостої статті 294, частини третьої статті 349 ЦПК України. Метою розкриття банківської таємниці є визначення розміру грошових коштів, що підлягали спадкуванню [PERSON] та які були наявні на рахунках на момент смерті [PERSON] в АТ КБ «Приватбанк». Однак банк не надає інформацію про рух коштів на рахунках померлої [PERSON] з моменту відкриття спадщини. З огляду на вказане необхідним є надання спадкоємцю [PERSON] довідки про рух коштів по рахункам померлої [PERSON] в обсягах, що дозволять визначити дати надходження та списання коштів по всім рахункам, які були відкриті на момент смерті [PERSON] та були успадковані позивачем у даній справі. З огляду на встановлені обставини та мету отримання охоронюваної законом інформації, що міститься у банківській установі, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог [PERSON] до АТ КБ «Приватбанк» про зобов`язання вчинити дії. Отже, підлягають задоволенню вимоги [PERSON] до АТ КБ «Приватбанк» про зобов`язання банку надати йому довідку про рух коштів з моменту відкриття спадщини - 21 травня 2023 року по 25 грудня 2023 року (момент подання позовної заяви) на рахунках успадкованих ним після смерті [PERSON] : [NUMBER] згідно договору SAMDNWFC00032756739; на картці [NUMBER] згідно договору SAMDN11000067825138. Частина 1 статті 141 ЦПК України передбачає, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до частини 2 статті 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача. Частина 3 статті 141 ЦПК України передбачає, що при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо. Адвокат Сергієнко К. С. надає правничу допомогу [PERSON] відповідно до договору про надання правничої допомоги від 01 вересня 223 року № 03/09-2023. Відповідно до Акту приймання-передачі правничих послуг № 1 від 25 грудня 2023 року сторони погодили, що вартість наданої послуги з правничої допомоги становить 6 700,00 грн, з розрахунку, що вартість 1 години роботи адвоката становить 3 350,00 грн. Згідно з Актом приймання-передачі правничих послуг № 2 від 03 квітня 2024 року сторони погодили, що витрати із складання заяви про пропущення строку на подання відзиву становлять 5 325,00 грн. Враховуючи, що позовні вимоги підлягають задоволенню, відповідно до статті 141 ЦПК України, витрати понесені позивачем з оплати професійної правничої допомоги у розмірі 12 025,00 грн та судовий збір у розмірі 1 073,60 грн (2 684,00 * 0,4) підлягають стягненню з відповідача.

Outcome: approved