Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-20 00:00:00

[PERSON] звернувся до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області з позовом до [PERSON] , у якому, з урахуванням уточнень, просить поділити в натурі між ним та відповідачем нежитлове приміщення лазні з підвалом, які розташовані за адресою: [ADDRESS] , припинити право спільної часткової власності на це майно та визначити порядок користування земельною ділянкою, на якій розміщене вказане нерухоме майно. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що сторонам\~ на праві спільної часткової власності\~ належить приміщення лазні по [ADDRESS] , а саме: позивачу [PERSON] 37/100 часток загальною площею 249,4 кв.м до складу якої входять\~ будівлі під літерою «А-1» приміщення: №19 коридор, площею 15,1 м2; №20 коридор, площею 3,8 м2; №22 кабінет, площею 17,7 м2; №23 кабінет, площею 10,2 м2;\~ №15 мийна, площею 58,3 м2;\~ №18 комора, площею 49,6 м2; а в підвальному приміщенні: п/д №4 підвал, площею 3,1 м2; п/д №5 підвал, площею 85,6 м2;\~ п/д №7 підвал, площею 6,0 м2. Відповідачу [PERSON] належить 63/100 часток загальною площею 419,6 м2, до складу якої входять наступні приміщення в будівлях. В будівлі під літерою «А-1» приміщення:\~ №2 коридор, площею 44,7 м2;\~ №3 кабінет, площею 7,4 м2; №4 кабінет, площею 8,5 м2;\~ №5 коридор, площею 7,2 м2; №6 - туалет, площею 2,7 м2; - №7 кабінет, площею 8,2 м2; №8 кабінет, площею 8,5 м2; №9 коридор, площею 4,4 м2;\~ №10 передбанник, площею 52,1 м2; №12 мийна, площею 57,6 м2; №13 кімната відпочинку, площею 21,2 м2; №14 кімната відпочинку, площею 22,1 м2;\~ №21 кабінет, площею 6,4 м2. В будівлі під літерою «а-7» приміщення №11 парна, площею 18,6 м2. В будівлі під літерою «а-5» приміщення: №16 приміщення для зберігання води, площею 19,4 м2; №17 комора, площею 8,9 м2. В будівлі під літерою «а-6» приміщення №1\~ передпокій, площею 22,1 м2. В підвальному приміщенні: п/д №1 сходова клітка, площею 5,4 м2;\~ п/д №2 підвал, площею 50,3 м2; п/д №3 підвал, площею 18,3 м2; п/д №6 підвал, площею 25,6 м2. З надвірних споруд [PERSON] виділено сарай (тимчасовий) під літ. «З», навіс під літ. «I» та огорожа №1. Позивач зазначає, що вказане майно не перебуває у повному ізольованому користуванні\~ кожного із співвласників, виділ частки\~ позивача технічно можливий і не потребує\~ проведення будь-яких змін у його технічній конструкції. У зв`язку з цим [PERSON] звернувся до [PERSON] \~ з листом у якому просив вирішити питання щодо поділу вказаного нежитлового приміщення. Однак відповідач зазначила про відсутність правових підстав для проведення такого поділу, оскільки ухвалою Смілянського міськрайонного суду Черкаської області про затвердження мирової угоди спірне майно уже поділено в натурі. Враховуючи викладене, позивач звернувся до суду з позовом в якому просить поділити в натурі між ним та відповідачем нежитлове приміщення лазні з підвалом, які розташовані за адресою: [ADDRESS] та припинити право спільної часткової власності на це майно. 20 вересня 2024 року представник позивача [PERSON] адвокат Прядка В.М. надав суду заяву про збільшення позовних вимог. Заява мотивована тим, що нежитлове приміщення лазня з підвалом та належними до нього\~ будівлями та спорудами, яка розташована за адресою: [ADDRESS] ), належить на праві спільної часткової власності [PERSON] - 37/100 часток з відповідними приміщеннями, які розташовані на земельній ділянці\~ площею 0,0580 га, яка на плані розподілу земельної ділянки\~ позначена під №2, кадастровий номер 7110500000:01:004:0281 та\~ [PERSON] 63/100 часток з відповідними приміщеннями, які розташовані\~ на земельних ділянках площею 0,0822 га та 0,0033 га, які на плані розподілу земельної ділянки\~ позначені під [ADDRESS] та № [NUMBER] з кадастровим номером 7110500000:01:004:0281. Земельна ділянка\~ загальною площею 0,1435 га кадастровий номер 7110500000:01:004:0281, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] (назва вулиці до перейменування «Тимірязєва») та на якій\~ розташоване нежитлове приміщення лазня з підвалом та належними до нього будівлями\~ та спорудами за договором оренди землі від 08 грудня 2014 року передано в оренду Смілянською міською радою\~ ФОП [PERSON] . Додатковою угодою від 16 червня 2021 року\~ про внесення змін до договору оренди землі від 08 грудня 2014 року внесено зміни до договору, зокрема, щодо кола орендарів земельної ділянки. Так, орендарями вказаної земельної ділянки є ФОП [PERSON] та [PERSON] . Таким чином, земельна ділянка перебуває у користуванні двох власників нерухомого майна, які набули право власності на нерухоме майно у відповідних частках. Зважаючи на той факт, що кожен із співвласників користується окремою\~ часткою домоволодіння, які відповідно перебувають на відповідних частках вищевказаної земельної ділянки, позивачем надано план\~ розподілу земельної ділянки. Відповідно до плану частка домоволодіння, яка перебуває у користуванні [PERSON] знаходиться на земельній ділянці\~ загальною площею 0,0580 га, яка на плані розподілу позначена під №2, частка домоволодіння, яка перебуває у користуванні [PERSON] знаходиться на земельних ділянках загальною площею 0,0822 га та 0,0033 га, які на плані розподілу позначені під №1 та №3 відповідно. Враховуючи викладене, позивач\~ просить при вирішенні спору про поділ в натурі нежитлового приміщення з господарськими будівлями і спорудами, припинення частки у спільній власності, вирішити питання про встановлення порядку користування\~\~ земельною ділянкою загальною площею 0,1435 га, кадастровий номер 7110500000:01:004:0281, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] ), а саме: виділити [PERSON] в користування земельну ділянку\~ загальною площею 0,0580 га, яка на плані розподілу позначена під №2, а [PERSON] виділити в користування земельні ділянки площею 0,0822 га та 0,0033 га, які на плані розподілу позначені під №1 та №3 відповідно. У наданому суду відзиві на позовну заяву представник відповідача\~ проти задоволення позову заперечував. Вказав, що спірні правовідносини між [PERSON] та [PERSON] як співвласниками спірного нежитлового приміщення по [ADDRESS] є вирішеними в повному обсязі\~ в 2020 році шляхом укладення мирової угоди у встановленому законом порядку. Вказані обставини стороною позивача не оспорюються та підтверджені ухвалою Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 29 жовтня 2020 року про затвердження мирової угоди та інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно на підтвердження проведення державної реєстрації цими сторонами\~ своїх прав на визначені частки у спільному майні\~ та їх конкретний поділ за кожною із них. З урахуванням викладеного просив у задоволенні позову відмовити в повному обсязі. У наданій суду відповіді на відзив представник позивача зазначив, що дійсно у провадженні Смілянського міськрайонного суду Черкаської області перебувала справа\~ №703/2568/20 за позовом [PERSON] до [PERSON] \~ про визначення часток майна у спільному майні та визнання права власності. Предметом спору у вказаній справі було питання щодо визначення часток та відповідно визнання права власності\~ на майно, що відповідає визначеній частці. Проте, не було здійснено поділ майна між співвласниками, що стало б підставою для припинення права спільної часткової власності. Наразі, предметом спору\~ у даній справі є питання поділу в натурі майна та як наслідок - припинення спільної часткової власності\~ між співвласниками, що є підставою\~ для звернення до суду із вказаним позовом. У наданих суду запереченнях на відповідь на відзив представник відповідача виклав обґрунтування щодо заперечення\~ проти заявлених позовних вимог\~ аналогічні відзиву на позов. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19 грудня 2023 року справу передано в провадження судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Прилуцького В.О. Ухвалою суду від 21 грудня 2023 року відкрито провадження у справі. Розгляд справи постановлено проводити за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 18 березня 2024 року позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про поділ в натурі нежитлового приміщення, припинення частки у спільній власності\~ залишено без руху. Ухвалою суду від 04 квітня 2024 року позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про поділ в натурі нежитлового приміщення, припинення частки у спільній власності залишено без розгляду на підставі ч.13 ст.187 ЦПК України. Постановою Черкаського апеляційного суду від 22 травня 2024 року ухвалу Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 04 квітня 2024 року\~ про залишення позовної заяви без розгляду скасовано. Справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду. Ухвалою суду від 30 травня 2024 року прийнято матеріали цивільної справи за позовом [PERSON] до [PERSON] про поділ в натурі нежитлового приміщення, припинення частки у спільній власності до провадження судді Прилуцького В.О. Ухвалою суду від 13 червня 2024 року заяву про відвід судді Прилуцького В.О. задоволено. Справу передано\~ для повторного автоматизованого розподілу. Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14 червня 2024 року справу передано в провадження судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Биченка І.Я. Ухвалою суду від 17 червня 2024 року справу прийнято до розгляду. Постановлено розгляд справи розпочати спочатку за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 04 вересня 2024 року залишено без задоволення клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду. Ухвалою суду від 20 вересня 2024 року прийнято до розгляду заяву [PERSON] про збільшення та уточнення позовних вимог. Залучено до участі у розгляді справи Смілянську міську раду третьою особою без самостійних вимог щодо предмета спору. Ухвалою суду від 29 жовтня 2024 року закрито підготовче провадження по справі. Справу призначено до розгляду по суті. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві та заяві про уточнення та збільшення позовних вимог. Представник відповідача проти задоволення позову заперечував з підстав викладених у відзиві та запереченнях на відповідь на відзив. Також заперечував щодо встановлення порядку користування земельною ділянкою, оскільки спірна земельна ділянка є власністю Смілянської міської ради та наразі між сторонами та Смілянською міською радою укладено договір оренди зазначеної земельної ділянки, що виключає право суду встановлювати порядок користування нею. Представник третьої особи Возний С.І. в судове засідання не з`явився. Надав суду заяву в якій розгляд справи просив проводити без його участі та ухвалити рішення відповідно до вимог чинного законодавства. Вказав, що дійсно, спірна земельна ділянка є власністю Смілянської міської ради та перебуває в оренді сторін по справі. Наразі договір оренди закінчив свою дію, а клопотання [PERSON] та ФОП [PERSON] щодо укладення договору оренди\~ спірної земельної ділянки\~ на новий строк винесено на розгляд\~ чергової сесії Смілянської міської ради\~ та на даний час остаточне рішення не прийнято. Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного. Згідно з ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (стаття 5 ЦПК України). Відповідно до ч.1 та 2 ст.10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Судом встановлено, що ухвалою Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 29 жовтня 2020 року затверджено мирову угоду між [PERSON] та [PERSON] про визначення часток майна у спільному майні та визнання права власності, за умовами якої:\~ визначено, що частка, [PERSON] в праві спільної сумісної власності на нежитлове приміщення лазні із підвалом, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , становить 37/100, а частка [PERSON] становить 63/100 частки цього нежитлового приміщення, що в цілому складається із наступних господарських будівель та споруд: А-1 - лазня, площею 405,7 м2; п/д - підвал, площею 194,3 м2; а-5 - прибудова, площею 28,3 м2; а-6 - прибудова, площею 22,1 м2; а-7 - прибудова, площею 18,6 м2; З - сарай (тимчасовий); I - навіс; №1 - огорожа, разом площа становить 669, 0 м2. За [PERSON] , визнано право власності на 37/100 часток нежитлового приміщення лазні із підвалом, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що становить в загальній площі 294,4 м2, до складу якої входять в будівлі під літерою «А-1» приміщення: №19 коридор, площею 15,1 м2; №20 коридор, площею 3,8 м2; №22 кабінет, площею 17,7 м2; №23 кабінет, площею 10,2 м2;\~ №15 мийна, площею 58,3 м2; №18 комора, площею 49,6 м2; а в підвальному приміщенні: п/д №4 підвал, площею 3,1 м2; п/д №5 підвал, площею 85,6 м2; п/д №7 підвал, площею 6,0 м2. Частка в розмірі 63/100 нежитлового приміщення лазні із підвалом, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , залишається у власності та виділено [PERSON] становить 419,6 м2, до складу якої входять наступні приміщення в будівлях. В будівлі під літерою «А-1» приміщення: №2 коридор, площею 44,7 м2;\~ №3 кабінет, площею 7,4 м2; №4 кабінет, площею 8,5 м2; №5 коридор, площею 7,2 м2; №6 - туалет, площею 2,7 м2;\~ №7 кабінет, площею 8,2 м2; №8 кабінет, площею 8,5 м2; №9 коридор, площею 4,4 м2; №10 передбанник, площею 52,1 м2; №12 мийна, площею 57,6 м2; №13 кімната відпочинку, площею 21,2 м2;\~ №14 кімната відпочинку, площею 22,1 м2;\~ №21 кабінет, площею 6,4 м2. В будівлі під літерою «а-7» приміщення №11 парна, площею 18,6 м2. В будівлі під літерою «а-5» приміщення:\~ №16 приміщення для зберігання води, площею 19,4 м2; №17 комора, площею 8,9 м2. В будівлі під літерою «а-6» приміщення №1 - передпокій, площею 22,1 м2. В підвальному приміщенні: п/д №1 сходова клітка, площею 5,4 м2; п/д №2 підвал, площею 50,3 м2; п/д №3 підвал, площею 18,3 м2; п/д №6 підвал, площею 25,6 м2. З надвірних споруд [PERSON] виділяється сарай (тимчасовий) під літ. «З», навіс під літ. «I» та огорожа №1. Ухвалою Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 31 липня 2024 року внесено виправлення в ухвалу Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 29 жовтня 2020 року, а саме вірно зазначено площу 37/100 часток нежитлового приміщення лазні із підвалом, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , та на яку за [PERSON] \~ визнано право власності, а саме «249,4 м2» замість 294,4 м2». Як вбачається з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 10 жовтня 2023 року, право власності на 37/100 часток\~ нежитлового приміщення\~ лазні із підвалом за адресою: [ADDRESS] , що становить в загальній площі 294,4 м2, до складу якої входять в будівлі під літерою «А-1» приміщення: №19 коридор, площею 15,1 м2; №20 коридор, площею 3,8 м2; №22 кабінет, площею 17,7 м2; №23 кабінет, площею 10,2 м2;\~ №15 мийна, площею 58,3 м2; №18 комора, площею 49,6 м2; а в підвальному приміщенні: п/д №4 підвал, площею 3,1 м2; п/д №5 підвал, площею 85,6 м2; п/д №7 підвал, площею 6,0 м2 зареєстровано за [PERSON] . Право власності на 63/100 часток нежитлового приміщення\~ лазні із підвалом за адресою: [ADDRESS] , становить 419,6 м2, до складу якої входять наступні приміщення в будівлях. В будівлі під літерою «А-1» приміщення: №2 коридор, площею 44,7 м2;\~ №3 кабінет, площею 7,4 м2; №4 кабінет, площею 8,5 м2; №5 коридор, площею 7,2 м2; №6 - туалет, площею 2,7 м2;\~ №7 кабінет, площею 8,2 м2; №8 кабінет, площею 8,5 м2; №9 коридор, площею 4,4 м2; №10 передбанник, площею 52,1 м2; №12 мийна, площею 57,6 м2; №13 кімната відпочинку, площею 21,2 м2;\~ №14 кімната відпочинку, площею 22,1 м2;\~ №21 кабінет, площею 6,4 м2. В будівлі під літерою «а-7» приміщення №11 парна, площею 18,6 м2. В будівлі під літерою «а-5» приміщення:\~ №16 приміщення для зберігання води, площею 19,4 м2; №17 комора, площею 8,9 м2. В будівлі під літерою «а-6» приміщення №1 - передпокій, площею 22,1 м2. В підвальному приміщенні: п/д №1 сходова клітка, площею 5,4 м2; п/д №2 підвал, площею 50,3 м2; п/д №3 підвал, площею 18,3 м2; п/д №6 підвал, площею 25,6 м2. З надвірних споруд [PERSON] виділяється сарай (тимчасовий) під літ. «З», навіс під літ. «I» та огорожа №1 зареєстровано за [PERSON] . 12 жовтня 2023 року [PERSON] звернувся до [PERSON] із листом пропозицією щодо припинення часток у спільній власності на нежитлове приміщення лазні із підвалом, які розташовані за адресою: [ADDRESS] та поділ нерухомого майна. 27 жовтня 2023 року [PERSON] надала лист в якому зазначила, що порядок поділу спільного майна з припинення спільної часткової власності є недоречним, оскільки зазначене майно\~ розділено в натурі ухвалою Смілянського міськрайонного суду Черкаської області\~ від 15 листопада 2020 року про затвердження мирової угоди. Аналогічні заперечення надав в судовому засіданні і представник відповідача. Однак суд не може погодитися із твердженнями відповідача та його представника виходячи з наступного. Відповідно до ст.15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 02 лютого 2021 року у справі № 925/642/19 зазначено, що позивач, тобто особа, яка подала позов, самостійно визначається з порушеним, невизнаним чи оспорюваним правом або охоронюваним законом інтересом, які потребують судового захисту. Обґрунтованість підстав звернення до суду оцінюються судом у кожній конкретній справі за результатами розгляду позову. Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном (частина перша статті 317 ЦК України). Усі суб`єкти права власності є рівними перед законом (частина друга статті 318 ЦК України). Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні (частина перша статті 321 ЦК України). Згідно з положеннями ч.1-5 ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Власність зобов`язує.\~ Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Частиною першою статті 355 ЦК України визначено, що майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю (частина перша статті 356 ЦК України). Верховний Суд України у постанові від 19 лютого 2014 року у справі № 6-4цс14 вказав, що у силу положень статей 21, 24, 41 Конституції України, статей 319,358 ЦК України всі громадяни є рівними у своїх правах, усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення цих прав, в тому числі щодо захисту права спільної часткової власності. Виходячи із цих положень, правовий режим спільної часткової власності визначається главою 26 ЦК України з урахуванням інтересів усіх її учасників. Володіння, користування та розпорядження частковою власністю здійснюється за згодою всіх співвласників, а за відсутності згоди - спір вирішується судом. Незалежно від розміру часток, співвласники при здійсненні зазначених правомочностей мають рівні права. Згідно з ч.1-3 ст.358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації (частини перша, третя статті 364 ЦК України). Оскільки цивільним законодавством передбачено, що кожний з учасників спільної власності має певні правомочності щодо належної йому на праві власності частки у нерухомому майні, проте, позивачі позбавлені реалізувати свої правомочності щодо належних їм часток, то у зв`язку з цим позивачі,

Outcome: approved