Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-25 00:00:00

Представник [PERSON] [PERSON] звернувся до суду із позовом до Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Добробут» про відшкодування майнової шкоди. У своєму позові позивач просить суд стягнути з Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Добробут» (ЄДРПОУ 43057390), на користь [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ), [INFO] , відшкодування майнової шкоди, завданої залиттям квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , у розмірі 26 059,50 грн., а також моральну шкоду у розмірі 8 000,00 грн Судові витрати покласти на відповідача. В обґрунтуванні позову представник зазначає, що [PERSON] , є власницею квартири [ADDRESS] , яка належить їй на праві власності. 03.01.2024 року позивачкою було виявлено, що її вищевказана квартира залита водою, на стінах, стелі та підлозі спостерігались відповідні ознаки цього залиття, через ушкодження системи централізованого теплопостачання на горищі будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , ушкодження якої стали причиною пошкодження приватного майна [PERSON] . Комунальним підприємством Кам`янської міської ради «Добробут» було складено акт про залиття, аварію, що трапилась на системі централізованого опалення на горищі в будинку за адресою: [ADDRESS] . Вищевказаним актом було зафіксовано пошкодження приватного майна, зокрема внутрішнього оздоблення квартири, внаслідок пошкодження, аварії, що трапилась на системі централізованого опалення на горищі в будинку за адресою: [ADDRESS] . Отже, вищевказаним актом було підтверджено причину залиття пошкодженого приватного майна та була здійснена фото та відео фіксація. Експертним висновком про нанесення матеріальної шкоди визначено вартість завданих матеріальних збитків квартирі, у зв`язку з залиттям водою квартири [ADDRESS] з горища, в зв`язку з аварією на системі централізованого опалення, в результаті чого сталося пошкодження внутрішнього оздоблення квартири, меблів, розташованої за адресою: [ADDRESS] , у розмірі 26059,50 грн, також зазначає, що внаслідок залиття належної їй квартири, вона понесла моральну шкоду, розмір якої оцінює у 8000,00 грн. В судове засідання представник позивача та позивач не з`явились. Представник надав клопотання про слухання справи без їх участі. до матеріалів справи долучено відповідь на відзив, відповідно до якого позовні вимоги просили задовольнити в повному обсязі. В судове засідання представник відповідача Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Добробут» -Білий О.С. не з`явився. До матеріалів цивільної справи долучено відзив відповідно до якого просить відмовити в задоволенні позовних вимог, та розглядати справу без його участі. Ухвалою суду від 17 липня 2024 року призначено до підготовчого судового засідання. Ухвалою суду від 17 січня 2025 року призначено до судового розгляду. Суд, вивчивши матеріали цивільної справи, дослідивши надані суду докази, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають частковому задоволенню. Судом встановлено,\~щозгідно інформаційної довідки щодо реєстрації прав власності на нерухоме майно згідно архівних даних КП «Кам`янське РБТІ» ДОР» та інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, [PERSON] , є власницею квартири [ADDRESS] , яка належить їй на праві власності, що підтверджується договором купівлі-продажу зареєстрованого державним нотаріусом Першої дніпродзержинської державної нотаріальної контори в реєстрі № 2-2152 29 липня 1996 року (а.с.21). Згідно свідоцтва про шлюб виданого Заводським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кам`янське Кам`янського району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) [PERSON] змінила прізвище на [PERSON] (а.с.17). Відповідно до\~акту \~обстеження житлового\~приміщення,\~складеного КП\~КМР «Добробут»\~від 07.03.2024\~року,вбачається, що комісією у складі інспектора Бутенко О.А., інспектора Біліченко О.А., проведено обстеження житлового приміщення за адресою: [ADDRESS] . Висновками даного акту є: на горищі трапилось залиття, аварія на системі центрального опалення. На момент обстеження в коридорі на стелі 3,6 кв.м. маються жовті плями на шпалерах. В спальній кімнаті на стелі 12,6 кв.м. маються сліди залиття на шпалерах, які частково відсутні. На стінах 4,8 кв.м. на шпалерах плями та частково відстали. Двері 1,65 розбухли. Залиття відбулось кв. [ADDRESS] (а.с.25). Відповідно до Експертного висновку про нанесення матеріальної шкоди, складеного експертом-оцінювачем всеукраїнська оціночна компанія, розмір завданої матеріальної шкоди житлового будинку за адресою: [ADDRESS] складає: 26\~059,50 грн. (а.с. 26-33). Згідно квитанції до прибуткового касового ордеру № 2106/1 від 21.06.2024 р. вартість послуг сплачених за виготовлення експертного висновку 5000,00 грн.(а.с. 34). При вирішенні справи по суті суд керується наступними нормами права. За змістом положень ч. 3 ст.\~386\~ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Статтею 22\~ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. Відповідно до ст.\~1166\~ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Зобов`язання про відшкодування шкоди це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Аналіз положень статей 11 та 1166 ЦК України дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. Відповідно до частини другої статті 1166\~ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, законодавцем встановлена презумпція вини заподіювача шкоди та саме він повинен довести, що шкоди завдано не з його вини. Відповідно до ч.2 ст.1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно з п. 11 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених\~постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року №572, власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законом. Окрім того, згідно з п. 2 постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~27\~березня 1992\~року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Такий висновок зроблено Касаційним цивільним судом Верховного Суду у постанові від 13.11.2019 року у рамках розгляду цивільної справи 757/31418/15-ц. Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені\~наказом Державного\~комітету України\~з питань\~житлово-комунального\~господарства від\~17.05.2005\~року №76 Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, встановлено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого передбачена у додатку №4. Згідно з роз`ясненням Міністерства з питань житлово-комунального господарства України щодо ремонту квартири після залиття (лист від 29.12.2009 року № 12/20-11-1975) факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної сторони є обов`язковою. Правовідносини, що виникають між виробниками, виконавцями, споживачами у процесі створення, надання та споживання житлово-комунальних послуг регулюються Законом України «Про житлово-комунальні послуги» (далі - Закону). Пунктом 7 частини 2 статті 21 Закону визначено, що виконавець зобов`язаний утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньо будинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством. Відповідно до частин 2 та 4 статті 19 Закону учасниками відносин у сфері житловокомунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник. Особливими учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є балансоутримувач та управитель, які залежно від цивільно-правових угод можуть бути споживачем, виконавцем або виробником. Відповідно до статті 13 Закону залежно від функціонального призначення житловокомунальні послуги поділяються на: 1) комунальні послуги (централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газо - та електропостачання, централізоване опалення, а також вивезення побутових відходів тощо); 2) послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньо будинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньо будинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо); 3) послуги з управління будинком, спорудою або групою будинків (балансоутримання, укладання договорів на виконання послуг, контроль виконання умов договору тощо); 4) послуги з ремонту приміщень, будинків, споруд (заміна та підсилення елементів конструкцій та мереж, їх реконструкція, відновлення несучої спроможності несучих елементів конструкцій тощо). Таким чином, КП КМР «Добробут» зобов`язане підтримувати мережу опалення у зазначеному вище будинку у належному та безпечному стані, що повністю узгоджується з позицією Касаційного цивільного суду Верховного Суду у постановах по справі № 639/101/17 від 07.02.2019 року та по справі № 638/9832/15-ц від 28.03.2018 року. За змістом статті 12\~ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до ч.1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до\~статті 23 ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я. моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Розмір відшкодування моральної шкоди, зазначений у позовній заяві, вимогам розумності та справедливості не відповідає. Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року). Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому, суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Разом з тим,\~представник відповідача заперечує щодо розміру моральної шкоди. В обґрунтування позову в даній частині позивач посилаються на те, що їй спричинено душевні страждання, яких вона зазнала у зв`язку із залиттям квартири. Так,\~суд, приймаючи до уваги, що позивач, внаслідок залиття, належній їй на праві власності квартири, зазнали душевних страждань, у зв`язку з протиправною поведінкою відповідача щодо неї, перенесла емоційне напруження, що тягне за собою в своїй сукупності психологічний дискомфорт, і моральні переживання через неможливість доведення квартири до придатного стану для життя, приходить до висновку, що вимоги позивача в частині відшкодування моральної шкоди є обґрунтованими. Разом з цим,\~при визначенні розміру моральної шкоди, яка підлягає відшкодуванню з відповідача на користь позивача, суд враховує характер та обсяг фізичних, душевних страждань, які вона зазнала в результаті залиття квартири, тяжкість вимушених змін, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. Однак, виходячи із засад розумності, об`єктивності, виваженості і справедливості, суд приходить до переконання, що заявлена позивачем моральна шкода в розмірі 8 000 грн. є надмірною, а тому дана вимога підлягає частковому задоволенню в розмірі 4\~000 грн. Відповідно до статті 76\~ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Статтею 79\~ЦПК України встановлено, що достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Відповідно до частини першої статті 80\~ЦПК України достатніми є доказами, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Частиною першою статті 81\~ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно зі статтею 89\~ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Відповідно до частини 2 статті 78\~ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Ще відповідач просить стягнути з позивача судовий збір до суми якого водить і комісія банку в розмірі 20,80 грн. Однак, такі вимоги задоволенню не підлягають, оскільки вказана банківська установа позивачем була обрана самостійно та комісія послуг банку не відноситься до судових витрат. Банківська комісія - це грошові суми, що списуються з рахунків клієнтів як плата за обслуговування рахунку або за надання спеціальних послуг. Банківська комісія береться також за оплату чеків, розміщення депозитів, виконання постійних доручень, пряме дебатування. Відповідно постанови Верховного Суду від 25 січня 2023 року у справі № 523/12032/18 (провадження № 61-6898св22), суд касаційної інстанції погодився з висновком суду апеляційної інстанції, що стягненню на користь позивачки підлягають виключно судові витрати без врахування комісії, оскільки банк було обрано нею самостійно, та банківська комісія за своєю суттю не є частиною судового збору чи судовими витратами, який встановлюється державою відповідним нормативно-правовим актом та є обов`язковим до сплати. Згідно із ч.1\~ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З матеріалів справи вбачається, що позивач при зверненні до суду сплатив судовий збір у розмірі 1211,20 грн. Щодо стягнення\~90\~грн.\~на користь\~позивача за\~надсилання копії\~позовної заяви\~та документів,\~що додаються\~до неї,\~іншому учаснику\~справи -\~КП КМР\~«Добробут»,\~суд зазначає,\~що відповідно\~до ч.\~1\~ст.\~177\~ЦПК Українипозивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу. Як вбачається з матеріалів справи позовна заява сформована в системі «Електронний суд» та згідно квитанції № 1373854 про доставку документів до зареєстрованого Електронного кабінету користувача ЄСІТС, направлена відповідачу, тому обов`язок направлення копії позовної заяви засобами «Укрпочта» у позивача відсутній. Згідно за ст. 141 ЦПК України судовий збір покласти на сторони пропорційно розміру задоволених вимог, а тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума судового збору в розмірі 1 068,95 грн. (1 211,20* 30 059,50:34 059,50). На підставі викладеного, та

Outcome: partial