Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-26 00:00:00

15 грудня 2024 року [PERSON] за допомогою підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» звернувся до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська з позовом до [PERSON] , третя особа: Індустріальний відділ державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса), про стягнення неустойки (пені) за несвоєчасну сплату аліментів на утримання дітей. Позовні вимоги мотивовані тим, що внаслідок невиконання відповідачем судового наказу Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 23 липня 2018 року щодо сплати аліментів на утримання спільних неповнолітніх дітей сторін, за період з 05 липня 2018 року по 30 вересня 2023 року утворилась заборгованість в розмірі 219844,80 грн. Рішенням Амур-Нижньодніпровського суду м. Дніпропетровська від 19.04.2024 року (справа № 199/7829/23 провадження (2/199/398/24) нараховано пеню за несплату аліментів за період з 05.07.2018 року по 30.09.2023 року у розмірі 158147 грн. 80 коп. Заборгованість відповідача зі сплати аліментів з 01 жовтня 2023 року по 30 листопада 2024 року складає 65520,00 гривень, а за проведеними ним розрахунками, неустойка за даний період становить 152894,87 грн. Враховуючи наведене, позивач просить стягнути з відповідача на користь позивача пеню на суму заборгованості по сплаті аліментів, яка не перевищує розміру заборгованості в сумі 65520,00 гривень. Ухвалою судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Мачуського О.М. від 19 грудня 2024 року позовну заяву\~залишено без\~руху і\~надано позивачеві\~строк для\~усунення недоліків,\~який не\~перевищує десяти\~днів з\~дня отримання\~копії ухвали. 24 грудня 2024 року [PERSON] усунув недоліки, зазначені в ухвалі судді від 19.12.2024 року. Ухвалою судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Мачуського О.М. від 25 грудня 2024 року позовну прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження. Заперечення від учасників справи проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, до суду не подавались. Правом, передбаченим ст. 178 ЦПК України щодо подачі відзиву на позовну заяву, відповідач не скористалась. Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 27 січня 2025 року задоволено клопотання позивача та витребувано від Індустріального відділу державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), Довідку-розрахунок заборгованості по аліментам за виконавчим документом №2-н/202/208/2018 від 09.08.2018 року, станом на 31.12.2024 року. Позивач в судове засідання не з`явився, натомість подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Відповідач у судове засідання не з`явилась, про розгляд справи повідомлялась належним чином у відповідності до вимог ст. 128 ЦПК України, будь-яких заяв, заперечень, клопотань до суду не надав, у зв`язку з чим суд вважає за можливе розглянути справу за її відсутності та ухвалити заочне рішення, відповідно до вимог ст. ст. 280-282 ЦПК України, на підставі наявних у справі доказів. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, розглянувши подані документи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає що позов підлягає задоволенню з наступник підстав. Статтями 1, 2 ЦПК України\~передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб. інтересів держави. У статті 3\~ЦК України визначено, що загальними засадами цивільного законодавства є: 1) неприпустимість свавільного втручання у сферу особистого життя людини; 2) неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених\~Конституцією України та законом; 3) свобода договору; 4) свобода підприємницької діяльності, яка не заборонена законом; 5) судовий захист цивільного права та інтересу; 6) справедливість, добросовісність та розумність. Судом встановлено, що судовим наказом Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 23 липня 2018 року № 2-н/202/208/2018, стягнуто з [PERSON] , [INFO] , на користь [PERSON] , [INFO] , аліменти на утримання спільних дітей: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , у розмірі половини (1/2 частини) заробітку (доходу) [PERSON] , але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для кожної дитини відповідного віку, і не більше десяти прожиткових мінімумів на кожну дитину відповідного віку, щомісяця, до досягнення кожною дитиною повноліття, починаючи стягнення з 05 липня 2018 року. Даний судовий наказ перебуває на примусовому виконанні в Індустріальному відділі державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса). Відповідно до ст.\~180\~Сімейного кодексу\~України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Згідно з ч. 1 ст. 196 СК України\~у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Положеннями ч.ч.1,3 ст. 549 ЦК України\~передбачено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Неустойка (пеня) це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Відповідно до Довідки-Розрахунку заборгованості за сплати аліментів за виконавчим листом 2-н/202/208/2018 від 09.08.2018 року виданого Індустріальним районним судом м. Дніпропетровська про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів на утримання трьох неповнолітніх дітей у розмірі 1/2 частики всіх видів заробітку щомісячно, за відповідачем [PERSON] наявна заборгованість зі сплати аліментів, загальний розмір якої з 31.07.2018 року та станом на 31.01.2025 року становить 238564,80 гривень. В межах заявлених позовних вимог, за період з 31 жовтня 2023 року по 30 листопада 2024 року заборгованість по аліментам складає 65520,00 гривень, по 4680 гривень щомісячно. Враховуючи, що стягнення неустойки (пені) спрямоване на підвищення захисту майнових прав дитини, позовні вимоги [PERSON] про стягнення на його користь пені за прострочення сплати аліментів є правомірними. Згідно ст. 549 ЦК України\~неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Виходячи з аналізу норм глави 49\~ЦК України неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Отже, з урахуванням правої природи пені, яка є дієвим стимулом належного виконання обов`язку та виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, за змістом\~статті 196\~СК України пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Саме така правова позиція 25.04.2018 року висловлена у постанові Верховного Суду України у справі № 572/1762/15-ц. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 11 постанови від 18.12.2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», у мотивувальній частині рішення слід наводити дані про встановлені судом обставини, що мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини, а також оцінку всіх доказів, розрахунки, з яких суд виходив при задоволенні грошових та інших майнових вимог. Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Оскільки сторони не заперечували проти визначеного державним виконавцем розміру заборгованості по аліментам, не оспорювали його дійсність та обґрунтованість, доказів, які б визначали доцільність перевірки правильності розрахунку аліментних платежів за кожним окремим місяцем суду не надано, тому суд вважає заявлений розмір заборгованості вірним та обґрунтованим. На підставі наданої Довідки-розрахунку заборгованості по аліментам, позивачем здійснено розрахунок неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, відповідно до якого за період з 01.10.2023 року по 31.11.2024 року, розмір пені складає 152894,87 гривень. Однак, враховуючи що пеня не може бути більшою 100 відсотків заборгованості, позивачем заявлено вимогу про стягнення пені у розмірі 65520,00 грн. Змістом положень ч. ч. 1,5,6 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідачем не оспорювався розрахунок пені по аліментам, наданий позивачем, та ним не надано інших розрахунків, а тому суд приходить до висновку, що в межах позовних вимог, [PERSON] не погашено заборгованості по аліментам. Враховуючи викладене, дослідивши наданий позивачем розрахунок, суд вважає, що його проведено вірно, з урахуванням положень ст. 196 СК України та висновку Великої Палати Верховного Суду в постанові від 25.04.2018 року, винесеній у справі № 572/1762/15-ц (провадження №14-37цс18), у зв`язку з чим суд доходить висновку, що вимоги [PERSON] до [PERSON] про стягнення неустойки (пені) за несвоєчасну сплату аліментів на утримання дітей, є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд зазначає наступне. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: позивачі у справах про стягнення стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів. Відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. Таким чином, враховуючи подання позову про стягнення аліментів в електронному вигляді з використанням підсистеми ЄСІТС «Електронний суд», у відповідності до вимог ЗУ «Про судовий збір», ч. 6 ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 968,96 гривень.

Outcome: approved