Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-24 00:00:00

До Березанського міського суду Київської області надійшла позовна заява Виконавчого комітету Березанської міської ради (орган опіки та піклування) до [PERSON] про стягнення аліментів. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [PERSON] має сина [PERSON] , [INFO] . [PERSON] має статус дитини, позбавленої батьківського піклування (рішення Виконавчого комітету Березанської міської ради від 10.11.2022 № 142 «Про надання [PERSON] статусу «дитина, позбавлена батьківського піклування»). Відповідно до рішення Березанського міського суду Київської області від 04.05.2023 по справі № 356/186/23 [PERSON] позбавлена батьківських прав відносно сина [PERSON] . Батько дитини записаний відповідно до частини першої статті 135 СК України згідно з повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження № 00037462980, дата формування: 09.11.2022. Відповідно до довідки КЗ КОР «Великополовецька спеціальна школа» від 28.08.2024 № 439 та рішення Виконавчого комітету Березанської міської ради від 30.08.2024 № 165 «Про продовження строку цілодобового перебування [PERSON] в закладі» [PERSON] навчається в даному закладі на повному державному утриманні. Отже, посилаючись на ст. 180, 193 СК України, ст. 65 ЦК України, позивач просить суд стягнути з [PERSON] аліменти на утримання неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] , влаштованого до КЗ КОР «Великополовецька спеціальна школа» (вул. Центральна, 65, с. Великополовецьке, Білоцерківський район, Київська область, 09030) у розмірі частини всіх видів заробітку (доходу) щомісячно з дня пред`явлення позову і до досягнення дитиною повноліття, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку на особистий рахунок [PERSON] [NUMBER] , відкритий в АТ «Ощадбанк». Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 19.12.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Згідно з ч. 10 ст. 187 ЦПК України якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі. Подальший виклик такої особи як відповідача у справі здійснюється через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України. Відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи (ч. 11 ст. 128 ЦПК України). Відповідач [PERSON] , чиє зареєстроване місце проживання (перебування) не відоме, викликалася до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України (а.с. 51). В силу приписів ч. 11 ст. 128 ЦПК України з опублікуванням оголошення про виклик відповідач [PERSON] вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. Крім того, копію ухвали про відкриття провадження у справі, судові повістки про виклик до суду на 28.01.2025, 25.02.2025 відповідачу [PERSON] були надіслані судом на адресу її місця проживання, зазначену у позовній заяві та на адресу місця проживання [PERSON] , яка була вказана у рішенні Березанського міського суду Київської області від 04.05.2023. Однак, конверти повернулися до суду із відміткою органів поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 43-44; 45-46; 52-53; 54-55). Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, а також надав сторонам строк для подачі відзиву, відповіді на відзив, заперечень. Кожен з учасників справи мав право безпосередньо знайомитися з матеріалами справи, аргументами іншої сторони та реагувати на них відповідно до вимог ЦПК України. Відповідач [PERSON] не скористался своїм правом, наданим ст. 178 ЦПК України, та не подала відзив на позовну заяву. Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримала, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві. Відповідач [PERSON] , належним чином повідомлена про дату, час і місце судового засідання, до суду не з`явилася. Про причини неявки не повідомила, заяв чи клопотань про відкладення судового засідання від неї не надходило. Відповідно до\~ч.\~1\~ст.\~223\~ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Підстав, передбачених ч. 2 ст. 223 ЦПК України, для відкладення судом розгляду справи, суд не вбачає. Заслухавши представника позивача, дослідивши письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов такого висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ч. 1 ст.\~5\~ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Частиною 1 ст. 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. В силу приписів ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Враховуючи положення ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Доказами згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом встановлено, що згідно з копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , повторно виданого 09 листопада 2022 року Березанським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) [PERSON] народився [INFO] , про що Першим Малиновським відділом реєстрації актів цивільного стану Одеського міського управління юстиції 09.04.2010 було зроблено відповідний актовий запис за № 346. Батько: [PERSON] , мати: [PERSON] (а.с. 5). Згідно з копією повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження № 00037462980 від 09.11.2022, [PERSON] народився [INFO] , батько: [PERSON] , мати: [PERSON] , [INFO] , підстава запису відомостей про батька: заява матері державна реєстрація народження проведена відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України (а.с. 12-13). Як вбачається з копії рішення виконавчого комітету Березанської міської ради від 10.11.2022 № 142 «Про надання [PERSON] статусу «дитина, позбавлена батьківського піклування», останньому надано статус «дитина, позбавлена батьківського піклування» (а.с. 6). Відповідно до копії рішення Березанського міського суду Київської області ввід 04.05.2023 задоволено позов Виконавчого комітету Березанської міської ради (орган опіки та піклування) до [PERSON] , третя особа: Служба у справах дітей Березанської міської ради, про позбавлення батьківських прав. Позбавлено [PERSON] батьківських прав щодо малолітнього сина [PERSON] , [INFO] (а.с. 7-11). До позовної заяви долучено копію довідки № 439 від 28.08.2024, виданої КЗ КОР «Великополовецька спеціальна школа» про те, що [PERSON] , [INFO] , дійсно навчається в даній школі в 6 класі з 01.09.2023 по даний час. Знаходився на повному державному утриманні (а.с. 14). Згідно з копією рішення Виконавчого комітету Березанської міської ради № 165 від 30 серпня 2024 «Про продовження строку цілодобового перебування [PERSON] в закладі» продовжено строк цілодобового перебування [PERSON] , [INFO] , у Комунальному закладі Київської обласної ради «Великополовецька спеціальна школа» на період 2024-2025 навчального року, в тому числі у вихідні та святкові дні, під час канікул. Службі у справах дітей Березанської міської ради (Рощина С.О.) підготувати проєкт договору про надання послуг з проживання та утримання [PERSON] , [INFO] , у пансіоні Комунального закладу Київської обласної ради «Великополовецька спеціальна школа» (а.с. 15). [PERSON] має картковий рахунок № [NUMBER] , відкритий в АТ «Ощадбанк» - картка реквізитів для проведення операції поповнення карткового рахунку (а.с. 16). Статтею 7 Сімейного кодексу України (далі - СК України) визначено загальні засади регулювання сімейних відносин. Так, згідно з ч. 1, 7-10 ст. 7 СК України сімейні відносини\~регулюються цим\~Кодексом та\~іншими нормативно-правовими\~актами. Дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини,\~іншими міжнародними\~договорами України,\~згода на\~обов`язковість\~яких надана\~Верховною Радою\~України. Регулювання\~сімейних відносин\~має здійснюватися\~з максимально\~можливим урахуванням\~інтересів дитини,\~непрацездатних членів\~сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист. Згідно з ч. 1 ст. 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Відповідно до ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. За рішенням\~суду кошти\~на утримання\~дитини (аліменти)\~присуджуються у\~частці від\~доходу її\~матері,\~батька або\~у твердій\~грошовій сумі\~за вибором\~того з\~батьків або\~інших законних\~представників дитини,\~разом з\~яким проживає\~дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів (ч. 3 ст. 181 СК України). Особа, позбавлена батьківських прав, не звільняється від обов`язку щодо утримання дитини (ч. 2 ст. 166 СК України). Згідно з ч. 3 ст. 166 СК України при задоволенні позову щодо позбавлення батьківських прав суд одночасно приймає рішення про стягнення аліментів на дитину. У разі якщо мати, батько або інші законні представники дитини відмовляються отримувати аліменти від особи, позбавленої батьківських прав, суд приймає рішення про перерахування аліментів на особистий рахунок дитини у відділенні Державного ощадного банку України та зобов`язує матір, батька або інших законних представників дитини відкрити зазначений особистий рахунок у місячний строк з дня набрання законної сили рішенням суду. Відповідно до ст. 65 ЦК України до встановлення опіки або піклування і призначення опікуна чи піклувальника опіку або піклування над фізичною особою здійснює відповідний орган опіки та піклування. Пунктом 3 Порядку провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини, затвердженого постановою КМУ № 866 від 24 вересня 2008 року «Питання діяльності органів опіки та піклування, пов`язаної із захистом прав дитини» встановлено, що органами опіки та піклування є районні, районні у мм. Києві та Севастополі держадміністрації, виконавчі органи міських, районних у містах, сільських, селищних рад, у тому числі об`єднаних територіальних громад (далі - органи опіки та піклування), які провадять діяльність із соціального захисту дітей, які перебувають у складних життєвих обставинах, у тому числі забезпечення їх права на виховання у сім`ї, надання статусу дитини-сироти та дитини, позбавленої батьківського піклування, дитини, яка постраждала внаслідок воєнних дій і збройних конфліктів, влаштування дітей-сиріт і дітей, позбавлених батьківського піклування, встановлення опіки та піклування над дітьми-сиротами та дітьми, позбавленими батьківського піклування, із захисту особистих, майнових і житлових прав дітей, запобігання та протидії домашньому насильству стосовно дітей та за участю дітей. Як передбачено\~ч.\~2,\~3\~ст.\~193\~СК України,\~якщо батьки\~не беруть\~участі в\~утриманні дитини,\~влаштованої до\~державного або\~комунального закладу\~охорони здоров`я,\~навчального або\~іншого закладу,\~аліменти на\~дитину можуть\~бути стягнуті\~з них\~на загальних\~підставах. За рішенням суду аліменти можуть перераховуватися на особистий рахунок дитини у відділенні Державного ощадного банку України. Стаття 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Постановою Верховної Ради України № 789-ХІІ від 27.02.1991 (набула чинності для України 27.09.1991) передбачає, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи\~приватними установами,\~що займаються\~питаннями соціального\~забезпечення,\~судами,\~адміністративними чи\~законодавчими органами,\~першочергова увага\~приділяється якнайкращому\~забезпеченню інтересів\~дитини. Держави-учасниці зобов`язуються забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів. Відповідно до\~ч.\~1,\~2\~ст.\~27\~Конвенції про\~права дитини\~держави-учасниці\~визнають право\~кожної дитини\~на рівень\~життя,\~необхідний для\~фізичного,\~розумового,\~духовного,\~морального і\~соціального розвитку\~дитини. Батько (-ки) або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Згідно з ч. 1 ст. 182 СК України при визначенні\~розміру аліментів\~суд враховує: стан здоров`я\~та матеріальне\~становище дитини; стан здоров`я\~та матеріальне\~становище платника\~аліментів; наявність у\~платника аліментів\~інших дітей,\~непрацездатних чоловіка,\~дружини,\~батьків,\~дочки,\~сина; наявність на\~праві власності,\~володіння та/або\~користування у\~платника аліментів\~майна та\~майнових прав,\~у тому\~числі рухомого\~та нерухомого\~майна,\~грошових коштів,\~виключних прав\~на результати\~інтелектуальної діяльності,\~корпоративних прав; доведені стягувачем\~аліментів витрати\~платника аліментів,\~у тому\~числі на\~придбання нерухомого\~або рухомого\~майна,\~сума яких\~перевищує десятикратний\~розмір прожиткового\~мінімуму для\~працездатної особи,\~якщо платником\~аліментів не\~доведено джерело\~походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів\~має бути\~необхідним та\~достатнім для\~забезпечення гармонійного\~розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не\~може бути\~меншим,\~ніж 50\~відсотків прожиткового\~мінімуму для\~дитини відповідного\~віку. Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів (ч. 2 ст. 182 СК України). Відповідно до ч. 5 ст. 183 СК України той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину. Суд вважає, що заявлений позивачем до стягнення розмір аліментів на одну дитину 1/2 частини заробітку (доходу) платника аліментів, щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з дня пред`явлення позову і до досягнення дитиною повноліття, не обґрунтований належним чином. У рішенні Березанського міського суду Київської області від 04.05.2023 міститься посилання на копію акту обстеження умов проживання від 10.02.2023, у якому було вказано, серед іншого, те, що: «на час складення акту з матір`ю проживала дочка [PERSON] , [INFO] " Тобто, [PERSON] має ще одну дитину - [PERSON] , [INFO] . Цю обставину також було підтверджено і представником позивача під час судового розгляду даної справи. Відтак, з огляду на положення ч. 1 ст. 182 СК України, ч. 5 ст. 183 СК України, зважаючи на наявність у відповідача ще однієї дитини, суд дійшов висновку, про часткове задоволення позову, а саме стягнення з відповідача аліментів на одну дитину у розмір частини заробітку (доходу) платника аліментів, щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з дня пред`явлення позову і до досягнення дитиною повноліття, що є достатнім та не буде порушувати майнові права дітей. Доказів того, що стан здоров`я та матеріальне становище відповідача не дозволяє їй сплачувати аліменти на утримання дитини у присудженому судом до стягнення розмірі суду не надано. [PERSON] не скористалася своїми процесуальними правами, несучи ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій, не подала відзиву на позов, не надала будь-яких заперечень проти позову чи доказів на спростування позиції позивача. Відповідно до п. 1) ч. 1ст. 430 ЦПК України суд допускає негайне виконання рішень у справах про стягнення аліментів - у межах суми платежу за один місяць. В силу приписів ч. 1 ст. 191 СК України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову, а в разі подання заяви про видачу судового наказу - із дня подання такої заяви. Враховуючи вищевикладені обставини, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог. Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, і питання як розподілити між сторонами судові витрати. Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст.\~5\~Закону України\~"Про\~судовий збір" від сплати судового збору звільняються позивачі за подання позовів про стягнення аліментів. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (ч. 1 ст. 141 ЦПК України). За правилами ч. 6 ст. 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Отже, з огляду на часткове задоволення позову, з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1211,20 гривень. На підставі статей 141, 180, 182-183, 191, 193 Сімейного кодексу України, статті 5 Закону України "Про судовий збір",

Outcome: partial