Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-27 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася з позовною заявою до [PERSON] про усунення перешкод у спілкуванні з онукою та визначення способу участі у вихованні та спілкуванні з нею. В обґрунтування позовних вимог, позивач зазначає що є бабусею [PERSON] , Після розлучення її сина [PERSON] з відповідачкою, дитина залишилась проживати з матір`ю. Станом на дату подання позову сторони не дійшли згоди щодо участі позивачки у спілкуванні та вихованні дитини. Відповідачка чинить позивачці перешкоди в побаченнях з онукою, навіть за допомогою відеозв`язку. На думку позивача, відповідачка фактично ставить право позивачки на участь у вихованні та спілкуванні з онукою в залежність від своєї волі та настрою, що, безумовно, є порушенням її прав та не відповідає інтересам дитини. Тому просить визначити її спосіб участі у спілкуванні та вихованні онуки [PERSON] , встановивши наступний графік побачень з онукою:- кожна неділя з 12:00 до 15:00 години щомісяця без присутності матері, на час до припинення або скасування воєнного стану в Україні та/або перебування дитини за межами України, кожну неділю з 15:00 години щомісяця протягом 30 хвилин за допомогою телефонного зв`язку, через мережу інтернет, зокрема відеовз`язку за допомогою: Skype, Viber. Ухвалою від 23.09.2024 у справі відкрито провадження у порядку загального провадження, призначені судові засідання. Позивач у судове засідання не з`явилася, про дати судових засідань повідомлена належним чином, клопотань не надала. Відповідач у судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи без її участі, позов визнала повністю, додатково зазначила, що перебуває з дитиною за кордоном, жодних перешкод позивачці у спілкуванні з дитиною не чинила. Представник третьої особи судове засідання не з`явився, про дати судових засідань повідомлена належним чином, клопотань не надано. Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями\~206,\~207\~цього\~Кодексу. Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду і вирішення справи, суд дійшов такого висновку. Судом встановлено, що батьками [PERSON] , [INFO] є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданого 09.04.2019 Шевченківським районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області (а.с. 9). [PERSON] є сином [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження від 25.02.1984 серія [NUMBER] , свідоцтвом про розірвання від 18.09.1996 серія [NUMBER] (а.с.7). Таким чином, позивач є бабусею [PERSON] . Шлюб між [PERSON] та [PERSON] рішенням Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська розірвано 29.09.2022 справа № 932/4845/22 (а.с. 9 зв.б.- 10). Сторонами не заперечувалось, що [PERSON] мешкає разом з матір`ю та обидві перебувають за кордоном. Норми права, які підлягають застосуванню при вирішенні спору та мотиви їх застосування. Частиною першою статті 3 Конвенції про права дитини визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. На рівні внутрішнього законодавства України принцип урахування найкращих інтересів дитини викладено у пункті 8 статті 7 СК України та у\~статті 11 Закону України "Про охорону дитинства", згідно з положеннями яких регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини; предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів дитини. Положення\~статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено право на повагу до сімейного життя, поширюються у тому числі і на відносини між бабою, дідом та онуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (Рішення ЄСПЛ у справі "Kruskic v. Croatia" від 25 листопада 2014 року, п. 108). Держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. Відносини між бабою, дідом і онуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і, зокрема, вимагають меншого ступеня захисту. Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми онуками передбачає, у першу чергу, право підтримувати звичайні стосунки з онуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність. Згідно зі статтею 257 СК України, баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Тлумачення частини другої та третьої статті 257\~СК України свідчить, що законодавець визначив механізм здійснення права баби та діда, прабаби, прадіда на виховання внуків і правнуків, який проявляється в: (а) покладенні обов`язку на батьків чи інших осіб, з якими проживає дитина не перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків; (б) закріпленні права баби діда, прабаби, прадіда у разі наявності перешкод у вихованні та спілкуванні із внуками, правнуками на звернення до суду з позовом про їх усунення. Відповідно до\~статті 263 СК України, спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до\~статті 159 СК України. У статті 159 СК України\~зазначено, що суд визначає способи участі у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця проживання, тощо), місце та час спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами. Право на повагу до сімейного життя, гарантоване\~статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, охоплює щонайменше зв`язки між близькими родичами, наприклад, між дідусями, бабусями та онуками, оскільки такі родичі можуть відігравати у сімейному житті важливу роль. Тривалість часу, проведеного дитиною з бабусею чи дідусем може бути важливим фактором у забезпеченні найкращих інтересів дитини (справа "Гокканнен проти Фінляндії", ЄСПЛ від 23.09. 1994 , справа "Мамчур проти України" ЄСПЛ від 16 липня 2015 року). Системний аналіз наведених норм матеріального права дає підстави вважати, що баба має право на особисте спілкування з онуками, а мати не має права перешкоджати їй спілкуватися з дітьми та брати участь у їх вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дітей. Відповідач стверджує, що вона не заперечує проти зустрічей позивача з онукою, проте, такі твердження суд не бере до уваги, оскільки відсутність таких перешкод не призвели б до звернення позивача до суду за захистом своїх прав на спілкування з онукою. З боку відповідача заперечень щодо запропонованого позивачем графіку спілкування з дитиною не надходило. Визнання позову не суперечить інтересам дитини. Судом не встановлено жодних умов, які б могли усувати позивача від спілкування з дитиною, до того ж позивач прагне спілкуватись з дитиною, підтримувати родинні стосунки, брати участь у її вихованні, докази негативного впливу не надано. Враховуючи вік дитини, найкращі інтереси дитини, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог шляхом визначення позивачу способу участі у вихованні та спілкуванні з онукою [PERSON] , встановивши наступний графік побачень з онукою: - кожна неділя з 12:00 до 15:00 години щомісяця без присутн8ості матері; на час до припинення або скасування воєнного стану в Україні та/або перебування дитини за межами України, кожну неділю з 15:00 години щомісяця протягом 30 хвилин за допомогою телефонного зв`язку, через мережу інтернет, зокрема відеозв`язку за допомогою: Skype, Viber. Роз`яснити сторонам можливість звернення до суду з позовом про зміну порядку спілкування бабусі [PERSON] з онукою, [PERSON] , з урахуванням вікових змін та особливостей формування соціальних та сімейних зав`язків дитини. Щодо судових витрат Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог ( ч.1 ст. 141 ЦПК України). Відповідно до ч. 1 ст.\~142\~ЦПК України у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Оскільки позивачем при зверненні до суду з даним позовом сплачений судовий збір в розмірі 1211, 20 грн., тому відповідно до вимог ст.\~142\~ЦПК України суд вважає необхідним повернути позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого за подання заяви у розмірі 605, 60 грн, а також, враховуючи, приписи ч. 1 ст. 141 ЦПК України, стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір в розмірі 605, 60 грн.

Outcome: approved