Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-02 00:00:00

Позивач [PERSON] (через свого представника - адвоката Покотинського М.А.) звернулася до суду з позовом та просить ухвалити рішення, яким розірвати Договір підряду №192/2024 від 04 серпня 2024 року, укладений між ФОП [PERSON] та [PERSON] та стягнути Відповідача на її користь суму попередньої оплати (авансу) за договором підряду №192/2024 від 04 серпня 2024 року в розмірі 170 520 грн. та пеню у розмірі 1 889 280 грн. Позовні вимоги обгрунтовує тим, що 04 серпня 2024 року між [PERSON] , від імені якої діяла [PERSON] та фізичною особою - підприємцем [PERSON] було укладено Договір підряду №192/2024. Вартість усього Договору становить 787 200 гривень (п. 3.1. Договору). 04 серпня 2024 року Позивачем було перераховано на рахунок Відповідача аванс у розмірі 170 520 грн, 00 коп. (Додаток №2). Втім, 05 серпня 2024 року Підрядник не приступив до виконання робіт, як не зробив цього і станом на момент подачі даного позову, що, в свою чергу, призвело до бажання Позивача повернути сплачені кошти та розірвати Договір підряду, враховуючи той факт, що Відповідач мав приступити до виконання робіт 05 серпня 2024 року, кількість прострочених днів (протягом яких Відповідач не розпочав роботу) становить 80 днів. Отже, пеня за прострочення виконання роботи становить 1 889 280 гривень (787 200* 3% = 23 616 грн.; 23 616 * 80 днів = 1 889 280 грн.). Враховуючи вищевикладене, Позивач звертається до суду з позовом про розірвання договору та стягнення коштів. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 30 жовтня 2024 року провадження у вищевказаній цивільній справі відкрито та розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 22.01.2025 року, що занесена до протоколу судового засідання закрито підготовче засідання та призначено розгляд справи по суті. 26.02.2025 від представника позивача до суду через "Електронний суд" надійшло клопотання про долучення доказів, а саме претензії щодо неналежного виконання умов Договору підряду №192/2024 від 04 серпня 2024 року. Представник позивача у судове засідання не з`явився, подав клопотання про розгляд справи за відсутності сторони позивача, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання був повідомлений належним чином. Відповідач не скористався процесуальним правом подачі Відзиву на позовну заяву, а також доказів на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України. Відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності з повідомленням причин неявки, ненадання відповідачем відзиву на позовну заяву, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи вищевикладене, відповідно до ч.3 ст. 211, ч.4 ст.223, ч.1 ст.280, ст.281 ЦПК України, суд ухвалив розглядати справу за відсутності Відповідача на підставі наявних у ній даних і доказів та ухвалити заочне рішення. Через неявку в судове засідання учасників справи, судом у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав. Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Судом встановлено, що 04 серпня 2024 року між [PERSON] , від імені якої діяла [PERSON] та фізичною особою - підприємцем [PERSON] було укладено Договір підряду №192/2024. Частиною 1 статті 901 ЦК України передбачено, що за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Згідно зі статтею 902 ЦК України виконавець повинен надати послугу особисто. У випадках, встановлених договором, виконавець має право покласти виконання договору про надання послуг на іншу особу, залишаючись відповідальним в повному обсязі перед замовником за порушення договору. Відповідно до пункту 1.1. Договору "В порядку на умовах, визначених законодавством України та даними Договором, Замовник доручає, а Підрядник бере на себе зобов`язання: виконати капітальний ремонт під ключ згідно з Кошторисом, надалі - "комплекс робіт" або "Роботи", а Замовник зобов`язується прийняти й оплатити якісно та в строк виконаний комплекс робіт, згідно підписаних Сторонами актів приймання виконаних робіт…" Відповідно до пункту 2.1. Договору "Підрядник зобов`язується приступити до виконання Робіт, визначених цим Договором - 5 серпня 2024 року". Вартість усього Договору становить 787 200 гривень (п. 3.1. Договору). 04 серпня 2024 року Позивачем було перераховано на рахунок Відповідача аванс у розмірі 170 520 грн, 00 коп., що вбачається із платіжної інструкції Р24А3072717250D6727 від 04.08.2024 року. Також, як вбачається з матеріалів справи Позивачем направлялася до Відповідача претензія щодо неналежного виконання Договору №192/2024 від 04 серпня 2024 року, щодо того що станом на 21.10.2024 року Підрядник не припустив до виконання свої обов`язків. Згідно статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до статті 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. Зі змісту ст. 525 ЦК України вбачається, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з частиною 1 статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Статтею 837 ЦК України визначено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Згідно зі статтею 849 ЦК України замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника. Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника. Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору. За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Застосування такого правового наслідку, як розірвання договору судом, саме з підстави істотності допущеного порушення договору, визначеної через іншу оціночну категорію - значну міру позбавлення того, на що особа розраховувала при укладенні договору, - відповідає загальним засадам цивільного законодавства, до яких за пунктом 6 частини першої статті 3 ЦК України належать, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Вирішуючи питання про оцінку істотності порушення стороною договору, суди повинні встановити не лише наявність істотного порушення договору, але й наявність шкоди, завданої цим порушенням другою стороною, яка може бути виражена як у вигляді реальних збитків та (або) упущеної вигоди; її розмір, який не дозволяє потерпілій стороні отримати очікуване при укладенні договору, а також установити, чи є дійсно істотною різниця між тим, на що має право розраховувати сторона, укладаючи договір, і тим, що в дійсності вона змогла отримати. Відповідна правова позиція, викладена у постанові Верховного суду України у справі від 18 вересня 2013 року № 6-75цс13. Згідно з ч. 2, 3 ст. 653 ЦК України у разі розірвання договору зобов`язання сторін припиняються. У разі зміни або розірвання договору зобов`язання змінюється або припиняється з моменту досягнення домовленості про зміну або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором чи не обумовлено характером його зміни. Якщо договір змінюється або розривається у судовому порядку, зобов`язання змінюється або припиняється з моменту набрання рішенням суду про зміну або розірвання договору законної сили. Виходячи із системного аналізу вимог чинного законодавства аванс (попередня оплата) - це грошова сума, яка не забезпечує виконання договору, а є сумою, що перераховується згідно з договором наперед, у рахунок майбутніх розрахунків, зокрема, за товар який має бути поставлений, за роботи, які мають бути виконані. При цьому аванс підлягає поверненню особі, яка його сплатила, лише у випадку невиконання зобов`язання, за яким передавався аванс, незалежно від того, із чиєї вини це відбулося (висновок про застосування норм права, викладений у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 21 лютого 2018 року у справі № 910/12382/17). Відповідно до частини 3 статті 865 ЦК України до відносин за договором побутового підряду, не врегульованих цим Кодексом, застосовується законодавство про захист прав споживачів. Відповідно до ч. 1 ст. 10 ЗУ «Про захист прав споживачів» споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов`язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим. Відповідно до ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів», у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення. Сплата виконавцем неустойки (пені), встановленої в разі невиконання, прострочення виконання або іншого неналежного виконання зобов`язання, не звільняє його від виконання зобов`язання в натурі. Враховуючи той факт, що Відповідач мав приступити до виконання робіт 05 серпня 2024 року, кількість прострочених днів (протягом яких Відповідач не розпочав роботу) становить 80 днів. Відповідно до разрахунку Позивача пеня за прострочення виконання роботи становить 1 889 280 гривень (787 200 * 3% = 23 616 грн.; 23 616 * 80 днів = 1 889 280 грн.). Належних та допустимих доказів, в розумінні ст.ст. 77, 78 ЦПК України, на підтвердження виконання договору, спростування розрахунку щодо прострочення заборгованості відповідачем не надано. Таким чином, ураховуючи, що відповідач так і не приступив до виконання договору, не відреагував на пропозицію його розірвати, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] про розірвання договору підряду №192//2024 від 04 серпня 2024 та стягнення суми попередньої оплати та пені підлягають задоволенню в повному обсязі. Відповідно до ч. 4 ст. 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Частиною 5 передбачено, що датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Outcome: approved