Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-19 00:00:00

[PERSON] через свого представника звернулася до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Краматорської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог вказано, що [INFO] померла тітка позивача - [PERSON] , після смерті якої залишилося спадкове майно, яке складається з земельної ділянки площею 3,18 гектарів, кадастровий номер земельної ділянки 1412900000:08:000:0489, яка розташована на території Краматорської міської ради. При житті тітка склала заповіт від 30.09.2021 року, яким заповідала усе належне їй майно [PERSON] 26.04.2024 року позивач звернулася до державного нотаріуса Другої слов`янської державної нотаріальної контори Донецької області з заявою про прийняття спадщини, проте останній було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з пропущенням строку, встановленого законодавством для прийняття спадщини. Строк для прийняття спадщини позивач пропустила у зв`язку з військовим станом на території України та бойовими діями у Донецькій області, зокрема, у квітні 2022 року м. Лиман, де мешкала позивач, перебувало в окупації, у місті не було мобільного зв`язку, усі напрямки для виїзду та в`їзду з міста були закриті. На підставі вищенаведеного, просить суд визначити додатковий строк для прийняття спадщини. Ухвалою судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 06.11.2024 року дану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито підготовче провадження у справі. Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 18.02.2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено до судового розгляду по суті.\~ Позивач та її представник у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Предтавник позивача через систему "Електронний суд" подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила задовольнити. Відповідач в судове засідання також не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про день, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином. Заяви про розгляд справи без участі до суду не надходило, відзиву на позов від відповідача також не надходило. Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 20.02.2025 року постановлено провести заочний розгляд справи. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне. Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого Рідкодубською сільською радою Краснолиманського району Донецької області від 25.04.1972 року, [PERSON] народилася [INFO] , про що зроблено актовий запис №12. Батьком записаний [PERSON] , матір`ю - [PERSON] . 30.09.2021 року [PERSON] , [INFO] , склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Семеновою І.М., зареєстрованого в реєстрі за №2938, відповідно до якого усе належне їй майно, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалося і взагалі все те, на що вона за законом матиме права і що буде належати їй на момент смерті, заповідає [PERSON] , [INFO] . Відповідно до державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯГ № 106940, земельна ділянка, яка розташована на території Краматорської міської ради, площею 3,18 гектарів, кадастровий номер 1412900000:08:000:0489, належить [PERSON] . Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 16.02.2023 року Слов`янським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Краматорському районі Донецької облаті Східного міжрегіонального упавління Міністерства юстиції, [PERSON] померла [INFO] , про що 16.02.2023 року зроблено актовий запис №480. 26.04.2024 року [PERSON] звернулася до державного нотаріуса Другої слов`янської державної нотаріальної контори Донецької області з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Постановою державного\~нотаріуса Другої\~слов`янської державної\~нотаріальної контори\~Донецької області\~Грецької Т.П.\~від 26.04.2024\~року, [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , у зв`язку з пропущенням строку, встановленого законодавством для прийняття спадщини. Як вбачається з відповіді державного нотаріуса Другої слов`янської державної нотаріальної контори Донецької області Грецької Т.П. №1633-02-13 від 22.04.2024 року, [PERSON] , [INFO] , на момент смерті була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Станом на 27.04.2022 року за вказаною адресою відсутні інші зареєстровані особи разом з померлою. Згідно витягу з Єдиного державного демографічного реєстру №1445-461817-2017, [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] з 05.09.2012 року. Вирішуючи спір по суті, суд виходив з наступного. Згідно ст. ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до ст. ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.\~ Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 1ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Відповідно до ч. ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У відповідності до ст. 1272 ЦК України, у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Судом встановлено, що [PERSON] є спадкоємцем за заповітом після смерті [PERSON] , проте остання пропустила встановлений законодавством строк для прийняття спадщини.\~ Будь-які відомості про наявність спадкоємців, які відповідно до ст. 1241 ЦК України мають право на обов`язкову частку, відсутні та судом не встановлені. Суд звертає увагу на те, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. В обґрунтування поважності причини пропуску строку для прийняття спадщини позивач посилається на введення воєнного стану на території України та окупацією населених пунктів у Донецькій області. У постанові Верховного Суду від 26 жовтня 2021 року у справі № 539/4424/20 (провадження № 61-14149св21), суд дійшов висновку про те, що вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. Суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Суд враховує, що в період шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , на території України було запроваджено воєнний стан, який діє і станом на день розгляду справи, в результаті чого позивач не звернулася вчасно до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). На підставі викладеного, суд визнає поважними причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з чим доходить висновку про необхідність надання додаткового строку для прийняття спадщини терміном три місяці, який є достатнім для реалізації її права на спадкування.

Outcome: approved