Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-17 00:00:00

представник позивачки [PERSON] - адвокат Лущанець М.В. подав до Кам`янка-Бузького районного суду Львівської області позовну заяву до Кам`янка-Бузької міської ради Львівської області, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: державного нотаріуса Львівського районного нотаріального округу Львівської області Прокопенко Л.О. про визначення додаткового строку для подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини за законом, в якій просить суд визначити позивачці [PERSON] , спадкоємцю за законом додатковий строк для подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , що помер [INFO] . В обґрунтування позовних вимог представник позивачки посилається на те, що [INFO] помер її син [PERSON] , якому за життя належала на праві власності квартира [ADDRESS] . Відтак, після його смерті відкрилася спадщина. Будучи спадкоємцем першої черги до майна померлого [PERSON] з метою оформлення спадкових прав на майно [PERSON] звернулась до нотаріуса, проте у видачі їй свідоцтва про право на спадщину відмовлено, з огляду на те, що строк для прийняття спадщини нею пропущено та роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено в судовому порядку. Вважає, що вказаний строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, оскільки позивачка знаходилася за кордоном на заробітках в Італії та у зв`язку з воєнним станом в Україні в неї були труднощі щодо приїзду. Враховуючи вище наведене вважає, що строк прийняття спадщини пропущений нею з поважних та об`єктивних причин та просить визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. За результатами автоматизованого розподілу справи, оформленого відповідним протоколом для розгляду цієї справи визначено суддю Кам`янка-Бузького районного суду Львівської області Костюк У.І.. Ухвалою судді Кам`янка-Бузького районного суду Львівської області від 19.11.2024 провадження у справі відкрито, визначено що розгляд справи проводитиметься за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 15.01.2025 підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду. Позивачка [PERSON] в судове засідання не з`явилася, через канцелярію суду представник позивачки адвокат Лущанець М.В. подав заяву, в якій просив суд розгляд справи здійснювати без участі позивачки та його представника. Відповідач в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду представником Кам`янка-Бузької міської ради Львівської області подана заява, в якій просить суд розгляд справи здійснювати без участі представника відповідача за наявними матеріалами справи. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Кам`янка-Бузької державної нотаріальної контори Львівської області в судове засідання не з`явився, причини неявки суд не повідомила. У зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України не здійснювалось. Дослідивши матеріали цивільної справи у їх сукупності та взаємозв`язку, суд встановив наступні обставини справи та відповідні до них правовідносини. Рішенням Кам`янка-Бузького районного суду Львівської області від 22.10.224 встановлено факт родинних відносин між фізичними особами, а саме встановлено той факт, що [PERSON] , [INFO] є матір`ю [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] /а.с. 10-12/. [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого 25.07.2001 відділом РАГС Кам`янка-Бузького райуправління юстиції Львівської області /а.с.7/. [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого 03.11.2023 Кам`янка-Бузькою міською радою /а.с. 8/ З рішення суду встановлено, що померлому [PERSON] на праві власності належала квартира, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Згідно довідки № 320 виданої 09.11.2023 Дернівським старостинським округом Кам`янка-Бузької міської ради, Львівської області, [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] був зареєстрований і проживав в [ADDRESS] , разом з ним до дня смерті [INFO] зареєстрованих осіб не було. Відповідно до відомостей щодо вчинення нотаріальних дій, Дернівським старостинським округом № 5, Кам`янка-Бузької міської ради Львівської області, заповіт від імені гр. [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] не складався та не посвідчувався /а.с. 9/. Згідно листа державного нотаріуса Кам`янка-Бузької ДНК Прокопенко Л.О. № 779/01-16 від 09.08.2024, [PERSON] було повідомлено про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з відсутністю факту родинних відносин між померлим та заявницею та пропущення строку прийняття спадщини/а.с. 13/. Позивачка [PERSON] звертаючись до суду з даним позовом просить суд визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті сина [PERSON] , так як у зв`язку поважними причинами не змогла реалізувати своє право на отримання спадщини в строк встановлений законодавством. Судом встановлено, що спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з пропуском позивачем строку подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, які регулюються нормами Цивільного кодексу України. Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. У постанові Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові від 14.09.2016 (справа №6-1215цс16), за змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Такий правовий висновок висловлений також у постановах Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19). З обставин справи судом встановлено, що позивачка [PERSON] звернувшись в нотаріальну контору із наміром подати заяву про прийняття спадщини після померлого сина [PERSON] , отримала роз`яснення стосовно неможливості заведення спадкової справи та видачі свідоцтва про прийняття спадщини, у зв`язку з пропущенням шестимісячного строк для прийняття спадщини за законом. Відтак позивачка [PERSON] , як спадкоємець за законом спадщини, що відкрилася після смерті сина [PERSON] пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини за законом. Звернувшись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини за законом, позивачка [PERSON] обґрунтовуючи причини пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті сина [PERSON] , посилається на те, що в встановлений строк для прийняття спадщини вона знаходилася за кордом і у зв`язку з веденим воєнним станом в Україні в неї були труднощі щодо приїзду. Судом відзначається, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Оцінюючи наведенні позивачем [PERSON] причини пропуску суд дійшов висновку, що вказані позивачем в позовній заяві обставини не свідчать про існування поважних причин у розумінні статті 1272 ЦК України. Разом з тим, позивачка [PERSON] хоч посилається на перебування за кордоном в період встановлений законом для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її сина [PERSON] , однак на підтвердження вказаного не долучає ніяких доказів. При цьому судом відзначається, що перебування спадкоємця за межами країни не є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки не пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. На це вказав у своїй постанові від 9 жовтня 2024 року Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду по справі № 619/2906/23. Окрім цього обґрунтовуючи поважність причин пропуску визначеного частиною першою статті 1270 ЦК України строку для прийняття спадщини, позивач вказує, труднощі щодо приїзду в Україну, у звязку з веденням воєнного стану, однак судом зазначається, що сам по собі факт введення воєнного стану в Україні не є достатньою підставою для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану, що унеможливили спадкоємця подати заяву про прийняття спадщини протягом установленого законом строку. Тоді як позивачка [PERSON] не навела та не довела обставин, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану, що унеможливили своєчасне подання нею заяви про прийняття спадщини протягом установленого законом строку. При цьому судом звертається увагу на те, що спадкоємець має право направити таку заяву за допомогою засобів поштового зв`язку, чим [PERSON] не скористалась. Отже, наведенні позивачем причини пропуску без підтверджуючих доказів самі по собі не свідчить про наявність об`єктивних, непереборних перешкод для звернення із заявою про прийняття спадщини та не є достатніми доказами для поновлення строку. Пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку. Відтак так, як позивач [PERSON] не довела існування об`єктивних та нездоланних перешкод для прийняття нею спадщини після смерті [PERSON] , та за відсутності будь-яких поважних причин не вчиняла дій з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття, то підстав для задоволення позову про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини немає.

Outcome: dismissed