Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-23 00:00:00

Представник позивача [PERSON] - адвокат Атракович Костянтин Олегович звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу, мотивуючи його тим, що 30.09.2017 року між позивачем та відповідачем було укладено шлюб, який зареєстровано Дарницьким районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, про що зроблено відповідний актовий запис № 2239. У позові\~позивач вказав,\~що починаючи\~з кінця\~лютого 2022\~року вони\~з відповідачем\~не проживають\~разом,\~а їх\~сімейні відносини\~фактично припинено. Шлюб між\~ними має\~лише формальний\~характер,\~а його\~подальше збереження\~буде суперечити\~їхнім особистим\~інтересам. З урахуванням викладених обставин позивач просив шлюб між ним та відповідачем розірвати, строк на примирення не надавати. Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Козак І. А. від 27.09.2024 року позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків. 24.12.2024 року до суду надійшло клопотання від представника позивача адвоката Самофалової О. Ю. про усунення недоліків позовної заяви. Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Козак І. А. від 03.01.2025\~року відкрито позовне провадження у цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. У судове засідання, яке було призначено на 03.02.2025 року, відповідач не з`явилась, через канцелярію суду подала клопотання про відкладення розгляду справи. 12.02.2025 року Ясько А. О. через підсистему "Електронний суд" надала відзив, у якому вона заперечувала щодо розірвання шлюбу та просила надати строк для примирення. У судове засідання, яке призначено на 24.02.2025 року, позивач не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлялася належним чином. Через канцелярію суду від представника позивача [PERSON] - адвоката Самофалової Оксани Юріївни надійшло клопотання про розгляд справи без участі позивача та його представника. У клопотанні позовні вимоги підтримані в повному обсязі. У судове засідання, яке призначено на 24.02.2025 року, відповідач не з`явилася, про дату, час та місце судового засідання повідомлена належним чином. Про причини неявки у судове засідання суд\~не повідомила. Відповідно до частини 2\~статті 247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З огляду на викладене, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, перевіривши матеріали справи та зібрані в ній докази, знаходить що позов підлягає до задоволення виходячи з наступного. Судом встановлено, що 30.09.2017 року між позивачем та відповідачем було укладено шлюб, який зареєстровано Дарницьким районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, про що зроблений відповідний актовий запис №2239, що підтверджується свідоцтвом про одруження серії [NUMBER] . Від шлюбу у сторін дітей немає. Позивач та відповідач наразі проживають окремо, сімейного життя не ведуть, шлюбних стосунків не підтримують. За змістом положень ч. 1 ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Частинами 3, 4\~ст. 56 СК України\~передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Частиною 2\~статті 104 Сімейного кодексу України\~встановлено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Відповідно до ч.1 ст.110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Згідно з ч. 1 ст. 111 СК України\~суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства. Відповідно до частини четвертої\~статті 263 ЦПК України\~при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 200/952/18 (провадження № 61-14859св19) зроблено висновок по застосуванню\~статті 111_СК України\~та вказано, що надання строку для примирення подружжя є лише правом суду, а не його обов`язком. У позовній заяві зазначено, що позивач більше не має нічого спільного з відповідачем, зберегти подружні відносини не бажає, необхідності у вжитті заходів щодо їх з відповідачем примирення немає. Беручи до уваги час знаходження даної справи у провадженні суду, відсутності у сторін дітей та домовленостей щодо примирення, а також враховуючи позицію позивача, який наполягав на розірванні шлюбу та не надання строку для примирення сторонам, суд не знаходить підстав для задоволення клопотання відповідача про надання сторонам строку для примирення. Згідно з ч.2 ст.112 СК України\~передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Таким чином, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, суд вважає, що збереження сім`ї [PERSON] та [PERSON] є неможливим, а тому є усі підстави для розірвання шлюбу, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам позивача, тому шлюб слід розірвати. Згідно з ч.2\~ст. 114_СК України\~у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Outcome: approved