Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-02 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася в суд із позовом до Ратнівської селищної ради Ковельського району Волинської області, в якому зазначила, що відповідач у лютому 2024 року ініціював проведення земельних торгівз продажу у власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування будівлі торгівлі, площею 0, 0008 га, кадастровий номер 0724255000:01:001:0217, що розташована на [ADDRESS] ; категорія земель землі житлової і громадської забудови, вид цільового призначення земельної ділянки для будівництва і обслуговування будівель торгівлі. Відповідно до протоколу про результати земельних торгів № LSЕ001-UА- 20240221-64685 від 29.03.2024 за лотом № 67 її визнано переможцем. На виконання вимог протоколу вона та селищний голова Бірук В.І., як представник селищної ради, підписали протокол аукціону за допомогою кваліфікованих електронних підписі. Вона 23.04.2024 провела розрахунок необхідних платежів щодо придбання згаданої земельної ділянки. Ураховуючи 20-денний строк підписання договору та відсутність ініціативи зі сторонни організатора торгів щодо виконання цієї вимоги, вона 23 квітня 2024 року скерувала відповідачу лист із повідомленням про закінчення строку на підписання договору, додала квитанції про сплату необхідних платежів і підписаний нею примірник договору. Однак відповіді на лист не отримала. Ратнівська селищна рада 25 квітня 2024 року завантажила в електронну торгову систему адресований ТзОВ «Ю.Біз» лист виконавчого комітету від 25.04.24 про відміну (скасування) земельних торгів з продажу земельної ділянки у зв`язку із необхідністю розроблення додаткової землевпорядної документації на спірну земельну ділянку (установлення сервітуту). Після цього в електронній торговій системі відображено статус аукціону як скасований із вказівкою на згадану вище причину. Уважає, що відповідач протиправно та безпідставно ухиляється від підписання договору купівлі-продажу земельної ділянки, оскільки передбачених ч. 19 ст. 137 ЗК України підстав для відмови в підписанні договору не було. Указала, що відповідач, скасовуючи аукціон на етапі підписання договору, порушив положення ч.3 ст.138 ЗК України та п. 44 Вимог щодо підготовки до проведення та проведення земельних торгів для продажу земельних ділянок та набуття прав користування ними (оренди, суперфіцію, емфітевзису), затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 22.09.2021 №1013. Протиправність скасування аукціону є предметом дослідження у кримінальному провадженні №12024030570000196 від 13.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України. Просить визнати укладеним між нею та Ратнівською селищною радою Ковельського району Волинської області договір купівлі-продажу земельної ділянки несільськогосподарського призначення для будівництва та обслуговування будівлі торгівлі, площею 0,0008 га, кадастровий номер 0724255000:01:001:0217, що розташована на [ADDRESS] , що була реалізована на земельних торгах, номер лоту 67, протокол про результати земельних торгів № LSЕ001-UА- 20240221-64685 від 29.03.2024, ціна 95600 грн без ПДВ, у редакції, наведеній у додатку до рішення Ратнівської селищної ради №36/24 від 18.12.2023. Суд ухвалою від 03.10.24 залишив позовну заяву без руху, ухвалою від 07.10.24 відкрив спрощене позовне провадження. Відповідач 22 жовтня 2024 року подав відзив на позовну заяву, в якому вказав, що Ратнівська селищна рада 18 грудня 2023 року прийняла рішення № 36/24 пропроведення земельних торгів у формі аукціону з продажу указаної вище земельної ділянкина визначених у рішенні умовах, у тому числі: цільове призначення земельної ділянки - для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (код цільового призначення 03.07); будівництво закладу торгівлі на земельній ділянці можливе за умови його блокування до існуючої будівлі за згодою власника цієї будівлі. За результатами аукціону переможцем стала позивачка. Однак селищна рада у визначений законом строк договір купівлі-продажу із нею не уклала. 22 квітня 2024 року [PERSON] , власниця торгового павільйону «Козацькі забави», яка межує із земельною ділянкою, виставленою на торги, подала до селищної ради заяву про ненадання згоди [PERSON] на блокування до торгового павільйону «Козацькі забави». Селищна рада, розглянувши заяву [PERSON] , проаналізувавши ситуацію, що склалася, оскільки вхід у її торговий павільйон виходить на земельну ділянку, яка була виставлена на торги, з метою уникнення в подальшому земельних спорів, а також у зв`язку із недотриманням [PERSON] умов продажу земельної ділянки, прийняла рішення скасувати земельні торги, розробити додаткову документацію із землеустрою щодо встановлення меж сервітуту частини земельної ділянки з метою забезпечення доступу до торгового приміщення [PERSON] Селищна рада 25.04.24 завантажила в електронну торгову систему лист виконавчого комітету ради, адресований ТОВ «Ю.Біз» з обґрунтуванням підстави відміни (скасування) земельних торгів з продажу земельної ділянки. Відтак уважає, що непідписання селищною радою договору купівлі-продажу земельної ділянки із позивачкою є законним і обґрунтованим. Про поверненням сплачених коштів селищна рада інформувала [PERSON] , однак із відповідною заявою вона не звернулася, за відсутності такої заяви операцію із повернення селищною радою коштів було відхилено Держказначейством. Просить у задоволенні позову відмовити. Позивачка 05 листопада 2024 року подала відповідь на відзив на позов, в якій указала про безпідставність доводів відповідача щодо правомірності скасування аукціону, оскільки таким правом організатор аукціону наділений лише до дня проведення земельних торгів, а не після їх проведення, як це відбулося у цій справі. Зазначила, що вона не зверталася із заявою до [PERSON] про надання будь-яких дозволів, а тому дозвіл чи відмова у його наданні на етапі підписання оспорюваного договору не мали для сторін правочину жодного значення. Уважає, що питання виходу з торгового приміщення [PERSON] на спірну земельну ділянку не може бути підставою для скасування торгів. [PERSON] брала активну участь у проведенні торгів, що підтверджується протоколом та зробленими ставками, не заперечувала проти їх проведення на етапі оголошення. Уважає, що законодавство передбачає права власників суміжних земельних ділянок на користування чужою земельною ділянкою, однак після виникнення права власності на них, як і можливість забудови власної землі, що належить позивачу, за добровільною згодою [PERSON] . Просить позов задовольнити. Суд ухвалою від 19.11.2024 залучив до участі в розгляді справи [PERSON] як третю особу без самостійних вимог на стороні відповідача. [PERSON] пояснень щодо заяв по суті спору сторін не подала. Позивачка та її представник у судовому засіданні позовні вимоги підтримали з підстав, зазначених у позовній заяві та відповіді на відзив. Позивачка пояснила, що вона учинила усі необхідні дії для придбання земельної ділянки у власність на земельних торгах, однак відповідач протиправно не підписує договір купівлі-продажу. Уважає, що скасування аукціону здійснено усупереч закону за відсутності передбачених законом підстав, тому, на її думку, ефективним способом захисту є вимога про визнання договору укладеним у редакції згідно із рішенням відповідача. Указала, що у її розумінні моментом виконання умови договору щодо отримання згоди власника існуючої будівлі на блокування об`єкта торгівлі, що планується будуватися, є час після укладення договору купівлі-продажу та до початку будівництва. Просить позов задовольнити. Представник відповідача проти задоволення позову заперечила, пояснила, що Ратнівською селищною радою аукціон скасовано у зв`язку із необхідністю виготовлення додаткової документації задля встановлення сервітуту. Крім цього, указала, що позивачка усупереч рішення Ратнівської селищної ради не отримала згоди власника існуючого закладу торгівлі [PERSON] на блокування об`єкта торгівлі. Третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача [PERSON] у судове засідання не з`явилася, про причини неявки не повідомила, пояснень не подала. Суд, заслухавши пояснення позивачка, представника відповідача, дослідивши подані докази, дійшов висновку про таке. Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України, ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цими Кодексами, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до\~ст.\~328\~ЦК України\~право власності\~набувається на\~підставах,\~що не\~заборонені законом,\~зокрема із\~правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом. У силу ч. 1 ст. 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно із\~ст.\~ 509\~ЦК України зобов`язанням\~є правовідношення,\~в якому\~одна сторона\~(боржник)\~зобов`язана\~вчинити на\~користь другої\~сторони (кредитора)\~певну дію\~(передати\~майно,\~виконати роботу,\~надати послугу,\~сплатити гроші\~тощо)\~або утриматися\~від вчинення\~певної дії\~(негативне\~зобов`язання),\~а кредитор\~має право\~вимагати від\~боржника виконання\~його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених\~статтею 11\~цього Кодексу. За правилами\~ч.\~2\~ст.\~11\~ЦК України\~підставами виникнення\~цивільних прав\~та обов`язків,\~зокрема,\~є договори та інші правочини. Згідно із ч.4 ст. 656 ЦК України до договору купівлі-продажу, що укладається на аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Відповідно до ч.1 ст. 134 ЗК України земельні ділянки державної чи комунальної власності продаються або передаються в користування (оренду, суперфіцій, емфітевзис) окремими лотами на конкурентних засадах (на земельних торгах), крім випадків, встановлених\~частиною другою\~цієї статті. Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 135 ЗК України порядок проведення земельних торгів, визначений цим Кодексом, є обов`язковим у разі, якщо на земельних торгах здійснюються, зокрема продаж земельних\~ділянок державної\~та комунальної\~власності.\~ Земельні\~торги проводяться\~у формі\~електронного аукціону\~в режимі\~реального часу\~в мережі\~Інтернет,\~за результатами\~проведення якого\~укладається договір\~купівлі-продажу\~земельної ділянки\~з переможцем\~земельних торгів,\~який запропонував\~найвищу ціну\~за земельну\~ділянку,\~що продається,\~ зафіксовану\~під час\~проведення земельних\~торгів. Згідно з частиною 11 статті 135 Земельного кодексу України умови, оголошені перед проведенням земельних торгів, не підлягають зміні під час укладення договору купівлі-продажу земельної ділянки. Земельні торги проводяться в електронній торговій системі, адміністратором якої є визначений Кабінетом Міністрів України суб`єкт господарювання державного сектору економіки. Статтею 137 Земельного кодексу України визначено порядок підготовки та проведення земельних торгів. Частиною 1 статті 137 Земельного кодексу України визначено, що організатор земельних торгів через особистий кабінет публікує в електронній торговій системі оголошення про проведення земельних торгів, до якого додаються документи та матеріали на лот (документація), що підтверджують виконання вимог, визначених частиною 3 статті 135 і частиною 1 статті 136 цього Кодексу. Частиною 7 статті 137 ЗК України передбачено перелік документів, які подає особа, яка бажає взяти участь у земельних торгах, через особистий кабінет в електронній торговій системі. У пункті 29 Вимог щодо підготовки до проведення та проведення земельних торгів для продажу земельних ділянок та набуття прав користування ними (оренди, суперфіцію, емфітевзису), затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 22 вересня 2021 року № 1013 (надалі Вимог), вказано, що під час реєстрації для участі в земельних торгах потенційний покупець через свій особистий кабінет заповнює електронну форму, подає в довільній формі заяву про участь у земельних торгах, на яку накладається електронний підпис, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, і завантажує електронні копії документів, передбачені частиною сьомою статті 137 Кодексу. Переможець земельних торгів - це учасник, який подав найвищу цінову пропозицію за лот, у разі якщо ним зроблено щонайменше один крок торгів (крім випадку, встановленого абзацом 3 частини 5 статті 138 цього Кодексу), у випадках, встановлених частиною 17 статті 137 цього Кодексу, - учасник з наступною за величиною ціновою пропозицією за умови, що ним зроблено щонайменше один крок торгів, а в разі однакових цінових пропозицій - учасник, який подав раніше цінову пропозицію, за умови відсутності його відмови від очікування. Згідно з п. 45 Вимог переможець земельних торгів визначається шляхом автоматичної оцінки електронною торговою системою цінових пропозицій учасників та формування протоколу про результати земельних торгів з урахуванням положень абзацу сьомого частини другої статті 135 ЗК України. Відповідно до п. 46 Вимог переможець земельних торгів: підписує протокол про результати земельних торгів протягом трьох робочих днів з дня, що настає за днем його формування електронною торговою системою; підписує договір за результатами проведення земельних торгів з організатором протягом 20 робочих днів з дня, що настає за днем формування протоколу про результати земельних торгів. Суд установив, що Ратнівська селищна рада згідно із рішенням від 18.12.2023 №36/24 вирішила провести земельні торги у формі аукціону з продажу земельної ділянки площею 0,0008 га у власність для будівництва та обслуговування будівлі торгівлі (код цільового призначення 03.07), яка розташована в [ADDRESS] (кадастровий номер 0724255000:01:001:0217). Цим же рішенням затверджено умови продажу земельної ділянки: цільове призначення земельної ділянки для будівництва і обслуговування будівель торгівлі; стартова ціна 3532 грн без ПДВ; будівництво закладу торгівлі на земельній ділянці можливе за умови його блокування до існуючої будівлі за згодою власника цієї будівлі. Із протоколу про результати земельних торгів № LSE001-UA-20240221-64685 установлено, що через електронний майданчик ТОВ «Ю.Біз» 29 березня 2024 року проведено земельні торги з продажу лота №67, яким є земельна ділянка, вказана вище. До вказаних торгів допущено позивачку та ще двох учасників [PERSON] і [PERSON] , яку суд залучив до участі в розгляді справи як третю особу. За результатами проведення торгів позивачку визнано переможцем, як учасника, який запропонував найвищу ціну за спірну земельну ділянку 95\~600 грн. На виконання вимог протоколу позивачка 02 квітня 2024 року підписала протокол аукціону за допомогою кваліфікованого електронного підпису, а 05 квітня 2024 року цей протокол підписав селищний голова Бірук В.І. власним електронним підписом. [PERSON] 23 квітня 2024 року провела розрахунок необхідних платежів щодо придбання спірної земельної ділянки, про що свідчать відповідні квитанції (а.с.54). Указаної обставини відповідач не оспорює. Відповідач у передбачений абзацом 6 ч. 16 ст. 137 ЗК України 20-денний строк договір купівлі-продажу не підписав. Натомість Ратнівська селищна рада 25 квітня 2024 року завантажила в електронну торгову систему лист виконавчого комітету Ратнівської селищної ради № 734/01-22/2-24 від 25.04.2024 (а.с.48), адресований ТОВ «Ю.БІЗ», про відміну (скасування) земельних торгів з продажу земельної ділянки площею 0,0008 га, яка розташована в [ADDRESS] (кадастровий номер 0724255000:01:001:0217), покликаючись на необхідність розроблення додаткової землевпорядної документації на земельну ділянку (встановлення сервітуту). За змістом ч. 19 ст. 137 ЗК України організатор земельних торгів не підписує протокол торгів, не укладає договір за результатами проведення земельних торгів з переможцем торгів, який: а) не відповідає встановленим цим Кодексом вимогам до особи, яка може набувати земельну ділянку або права на неї; б) не подав документи або відомості, обов`язковість подання яких встановлена частиною сьомою цієї статті, та/або в зазначених документах наявні неправдиві відомості; в) не отримав погодження Верховної Ради України або Кабінету Міністрів України, встановленого частиною двадцять третьою цієї статті. Жодних з наведених вище обставин для відмови у підписанні відповідачем договору купівлі-продажу суд не встановив. Відповідно до\~ст.\~138\~ЗК України\~земельні торги\~можуть бути\~скасовані або\~визнані такими,\~що не\~відбулися,\~чи їх\~результати можуть\~бути визнані\~судом недійсними. Земельні\~торги до\~їх проведення\~можуть бути\~скасовані організатором\~земельних торгів\~у разі\~отримання ним\~документів,\~що підтверджують\~необхідність внесення\~змін до\~землевпорядної та\~землеоціночної документації\~на земельну\~ділянку або\~встановлення заборони\~на її\~відчуження чи\~передачу в\~користування. Повідомлення про скасування торгів не пізніше наступного дня після прийняття відповідного рішення підлягає оприлюдненню в тому самому порядку, що й оголошення про проведення земельних торгів. Таким чином, законом передбачено право організатора торгів скасувати торги лише до їх проведення та у разі отримання документів, які не були в його розпорядженні до оголошення торгів. Селищний голова своє одноосібне рішення у вигляді листа до оператора про скасування аукціону мотивував необхідністю розроблення додаткової землевпорядної документації на земельну ділянку (встановлення сервітуту). Про таку мету скасування аукціону вказала в судовому засіданні представник відповідача, пояснивши, що земельна ділянка предмет торгів прилягає до земельної ділянки, на якій розміщений об`єкт торгівлі [PERSON] магазин «Козацькі забави», й доступ до нього можливий лише через ділянку, яка виставлена на продаж. Представник відповідача визнала, що вказані обставини існували до ініціювання земельних торгів. Відтак організатор аукціону мав право серед умов продажу земельної ділянки визначити обтяження ділянки сервітутом. Сама власник сусіднього об`єкта торгівлі «Козацькі забави», як учасник аукціону, була обізнана із його умовами й мала можливість задля забезпечення права на ефективне користування власністю клопотати про установлення відповідних умов продажу суміжної земельної ділянки, однак цього не зробила. Із цих міркувань підставним є покликання позивачки про передбачену законом можливість укладення із нею договору про встановлення земельного сервітуту тощо з метою ефективного використання [PERSON] своєї власності. Відтак, на думку суду, зазначена селищним головою причина скасування земельних торгів суперечить вимогам закону. Суд критично оцінює твердження відповідача про безпідставність позовних вимог у зв`язку із недотриманням позивачкою умов продажу земельної ділянки, зокрема визначеної у п.2.3 рішення Ратнівської селищної ради від 18.12.2023 №36/24, а саме умова про будівництво закладу торгівлі на земельній ділянці за умови його блокування до існуючої будівлі за згодою власника цієї будівлі. Так, у рішенні селищної ради не конкретизовано, відповідач у відзиві, представник відповідача у судовому засіданні не зазначили моменту виконання такої умови особою, яка має намір придбати земельну ділянку: до проведення аукціону, до укладення договору купівлі-продажу чи після його укладення на етапі будівництва об`єкта торгівлі. Суд повторює, що [PERSON] , як власник існуючої будівлі, розміщеної на суміжній земельній ділянці й блокування закладу торгівлі до якої є умовою продажу ділянки, була учасником аукціону, розуміла, що за дозволом до неї позивачка до початку аукціону не зверталася. Оператор майданчика допустив [PERSON] до аукціону без подання останньою документа на підтвердження згоди власника будівлі на блокування закладу торгівлі. Селищний голова як представник організатора аукціону підписав електронним цифровим підписом протокол проведення аукціону. У значенні статті 1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року майном вважається законне та обґрунтоване очікування набути майно або майнове право за договором, укладеним з органом публічної влади. Позивачка, виконуючи визначені чинним законодавством умови та дотримуючись відповідного порядку, мала право очікувати набуття майнового права в значенні статті 1 Першого Протоколу Конвенції. Позивачка, як і кожен учасник аукціону, вправі розраховувати на прозорість та визначеність умов продажу. Оскільки відповідач як організатор аукціону не конкретизував моменту в часі для отримання згоди власника існуючої будівлі відповідно до п. 2.3 рішення №36/24 від 18.12.24, в якому йдеться саме про будівництво закладу торгівлі, з огляду на те, що до поданих позивачкою документів жодних зауважень не було, остання була допущена до торгів, стала їх переможцем, організатор торгів підписав протокол про результати земельних торгів, відтак, на переконання суду, відповідач не довів, що указана умова поширюється на етап до укладення договору купівлі-продажу. Згідно із нотаріально засвідченою заявою від 22.04.2024 (а.с.128) [PERSON] не надала згоди [PERSON] , переможцю аукціону, на блокування до торгового павільйону «Козацькі забави», який належить їй на праві власності. [PERSON] у вказаній заяві будь-яких причин такої відмови не зазначила, як третя особа без самостійних вимог пояснень щодо позову не надала, у судові засідання не з`являлася. Із урахуванням установлених обставин підстав уважати, що [PERSON] не виконала умов, необхідних для укладення договору-купівлі продажу, немає. У протилежному випадку обумовленість можливості укладення договору-купівлі продажу продавцем наданням згоди [PERSON] на етапі підписання договору ще до будівництва об`єкта торгівлі без визначення умов для отримання такої згоди ставить потенційних покупців у становище невизначеності й може носити ознаки дискримінації. Згідно із усталеною практикою Верховного Суду застосування конкретного способу захисту цивільного права чи інтересу залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Інакше кажучи, суд має захистити право чи інтерес у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (постанови від 28 вересня 2022 року у справі № 483/448/20, від 14 грудня 2022 року в справі №477/2330/18. Спосіб захисту права є ефективним тоді, коли він забезпечуватиме поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення гарантуватиме можливість отримати відповідну компенсацію. Тобто цей захист має бути повним і забезпечувати у такий спосіб досягнення мети правосуддя та процесуальну економію (постанови Великої Палати Верховного Суду від 8 лютого 2022 року у справі № 209/3085/20, від 21 вересня 2022 року у справі № 908/976/190). Згідно з принципом процесуальної економії штучне подвоєння судового процесу (тобто вирішення одного спору у декількох судових справах в одній чи декількох судових юрисдикціях) є неприпустимим. Вирішення справи у суді в одному судовому процесі має усунути необхідність у новому зверненні до суду для вжиття додаткових засобів захисту (постанови Верховного Суду від від 21 вересня 2022 року у справі 908/976/190, від 22 вересня 2022 року у справі № 462/5368/16-ц). Інакше кажучи, не є ефективним той спосіб захисту, який у разі задоволення відповідного позову не відновлює повністю порушене, оспорювань право, а відповідне судове рішення створює передумови для іншого судового процесу, у якому буде відбуватися захист права позивача, чи таке рішення об`єктивно неможливо буде виконати. У кожній справі за змістом обґрунтувань позовних вимог, наданих позивачем пояснень тощо суд має встановити, якого саме результату хоче досягнути позивач унаслідок вирішення спору. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим кодексом (пункт 4 частини п`ятої статті 12 ЦПК України). Виконання такого обов`язку пов`язане, зокрема, з тим, що суд має надавати позовним вимогам належну інтерпретацію, а не тлумачити їх лише буквально. Ураховуючи наведене, суд погоджується із доводами позивачки про те, що задоволення позовних вимог в частині визнання незаконним дій відповідача щодо скасування електронних торгів, які полягають у завантаженні до електронної торгової системи листа № 734/01-22/2-24 від 25.04.2024, не матиме наслідком перехід права власності на земельну ділянку, а отже, не призведе до реального захисту порушених прав та інтересів позивачки. За фактичних обставин справи порушеному праву на купівлю земельної ділянки, відповідає вимога про визнання укладеним відповідного договору купівлі-продажу. Щодо вимоги позивачки про викладення у резолютивній частині рішення тексту договору, який за висновком суду визнається судом укладеним, суд керується висновками, викладеними у пунктах 28, 29 постанови об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.09.2020 у справі №916/1423/18, пункті 5.42 постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07.03.2023 у справі № 910/4874/21. Фіксація в резолютивній частині судового рішення змісту договору в редакції, запропонованій позивачкою, надає їй можливість реалізувати свої права за цим договором та вимагати від іншої сторони належного виконання її обов`язків. Таким чином, суд позов підлягає задоволенню шляхом визнання укладеним договору купівлі-продажу земельної ділянки в редакції, що завантажена відповідачем 21.02.2024 в електронну торгову систему та долучена до позовної заяви. Суд, задовольняючи позовні вимоги, стягує із відповідача на користь позивачки понесені останньої витрати зі сплати судового збору.

Outcome: approved