Jurisdiction: civil
Date: 2025-03-02 00:00:00

Заступник керівника Смілянської окружної прокуратури, діючи в інтересах держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області, Канівської міської ради звернувся до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої водним живим ресурсам. Позов мотивує тим, що відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №014359 від 08.08.2022 [PERSON] на Канівському водосховищі поблизу м. Канів Черкаського району Черкаської області 08.08.2022 о 09.40 год проводив лов риби в забрід сіткою з ліски, та здійснив вилов риби, а саме - «окунь» - 4 шт, «лящ» - 1 шт, «карась» - 1 шт. загальною вагою 3 кг, чим порушив вимоги п. 3,15 Правил любительського і спортивного рибальства. Постановою суду №697/1429/22 від 23.11.2022 вбачаються ознаки вчинення відповідачем адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУПАП, проте провадження було закрито у зв?язку із закінченням станом на момент розгляду строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП. Відповідно до матеріалів справи про вчинення відповідачем адміністративного правопорушення, останнім завдано державі збитків на суму 15878 грн, які на даний час залишаються невідшкодованими, про стягнення яких подано даний позов. Прокурор у судове засідання не з`явився, подано до суду заяву про розгляд справи за відсутності представника, позов підтримує та просить його задовольнити. Проти винесення заочного рішення не заперечує. Представники Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області та Канівської міської ради у судове засідання не з`явилися, скерували до суду заяви про розгляд справи за їх відсутності, позов підтримують та просять його задовольнити. Проти винесення заочного рішення не заперечують. Відповідач повторно в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позов не подавав. Враховуючи вимоги ст. 280 ЦПК України, та згоду представника позивача по справі, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи на підставі тих доказів, які є в матеріалах справи. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, зібрані у справі докази, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи приходить до наступного. Згідно вимог ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Стаття 13 ЦПК України передбачає, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, суд зазначає про таке. Відповідно до змісту ч.ч. 3, 5 ст. 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор, крім іншого, може звертатися до суду з позовною заявою, брати участь у розгляді справ за його позовами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. Положеннями ч.ч. 1, 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у місті Києві та Київській області листом від 24.01.2024 № 16-7-9/199-24 поінформовано Смілянську окружну окружну прокуратуру про відсутність повноважень на звернення до суду з пред`явлення відповідного позову (а.с.32,33). Канівською міською радою листом від 22.01.2024 № 02-03/02 повідомлено прокуратуру про складність у підготовці позовної заяви до суду та здійсненні представництва в судових засіданнях, заклопотано про представлення інтересів держави в особі Канівської міської ради, представником окружної прокуратури. З огляду на вказане, підставою для здійснення представництва в даному спорі прокурором є не здійснення позивачами дій, направлених на здійснення необхідних заходів на захист інтересів держави, у тому числі шляхом подання позову про стягнення шкоди, завданої [PERSON] незаконним виловом водних живих біоресурсів, що є порушенням майнових інтересів держави. Судом встановлено та вбачається з матеріалів справи, що [PERSON] на Канівському водосховищі поблизу м. Канів Черкаського району Черкаської області 08.08.2022 о 09.40 год проводив лов риби в забрід сіткою з ліски, та здійснив вилов риби, а саме - «окунь» - 4 шт, «лящ» - 1 шт, «карась» - 1 шт. загальною вагою 3 кг, чим порушив вимоги п. 3,15 Правил любительського і спортивного рибальства, у зв`язку з чим відносно нього 08.08.2022 складено протокол про адміністративне правопорушення № 014359 (а.с.20). Відповідно до розрахунку матеріальної шкоди, внаслідок незаконного вилову риби відповідачем рибному господарству заподіяно збитки на загальну суму 15878,00 грн. (а.с.22 на звороті). Постановою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 23.11.2022 в справі № 697/1429/22, закрито провадження у адміністративній справі про притягнення відповідача [PERSON] до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП, у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строку притягнення до адміністративної відповідальності. Питання про відшкодування завданих державі збитків судом не вирішено (а.с.29). Згідно з ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до ст.10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни зобов`язані охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин; сприяти відтворенню відновлюваних об`єктів тваринного світу; використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону; відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу і така шкода підлягає до відшкодування. У відповідності до ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідно до ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Згідно із ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно із ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Таким чином, внаслідок порушення відповідачем законодавства про охорону навколишнього середовища, шляхом незаконного вилову водних біоресурсів, ним заподіяно шкоду на загальну суму 15878,00 грн., яка підлягає стягненню з нього на загальних підставах. Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позов задоволено повністю, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені витрати зі сплати судового збору в розмірі 3028,00 грн.

Outcome: approved