Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-17 00:00:00

Представник ОСББ «Героїв Дніпра 65» адвокат Давигора С.А., яка діє на підставі ордеру серії СА №1104627 від 28.11.2024, звернувся до суду з позовом, в якому просила стягнути з [PERSON] на користь ОСББ «Героїв Дніпра 65» заборгованість в розмірі 62\~875,90 грн., яка складається з наступних сум: борг з оплати послуг ОСББ 40\~386,25 грн.; три проценти річних 4\~057,47 грн.; інфляційні нарахування 18\~432,18 грн. Також в позові заявлено вимогу про стягнення з відповідача судових витрат з оплати судового збору та витрат на правову допомогу. В обґрунтування позовних вимог в позові зазначено, що відповідачка є власником квартири в багатоквартирному будинку [ADDRESS] . Рішенням загальних зборів багатоквартирного будинку [ADDRESS] було створено ОСББ «Героїв Дніпра 65», а 20.12.2017 року була проведена його державна реєстрація. Починаючи з 01.01.2018 відповідачка не здійснювала в повній мірі оплати внесків та платежів з обслуговування будинку та прибудинкової території. Згідно нарахованих платежів, починаючи з 01.01.2018, відповідачка мала сплатити на користь позивача суму коштів в розмірі 68\~092,65грн., з яких було сплачено внесок з управління багатоквартирним будинком в сумі 16\~828,50 грн., за ремонт тепломережі та мережі ГВП в сумі 630 грн., за встановлення ІТП сумі 1\~400 грн., цільовий внесок за утеплення в сумі 2\~847,90 грн., тобто усього 21\~706,40 грн. Інша частина внесків за утримання будинку та прибудинкової території не сплачувалася, що спричинило виникнення заборгованості в сумі 40\~386,25 грн., яку відповідачка має сплатити позивачу разом з урахуванням індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми. Від відповідачки на адресу суду не надходило письмового відзиву проти позову. 14.01.2025 судом відкрито провадження у справі з визначенням здійснення розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. В судове засідання представник позивача адвокат Давигора С.А. не з`явилася, однак 11.02.2025р. подала до суду заяву, в якій просила розглянути справу у відсутність представника позивача, та одночасно вказувала, що позовні вимоги підтримує та не заперечує проти винесення заочного рішення. Відповідачка в судове засідання не з`явилась, про причини неявки суд не повідомила. Судовий виклик направлявся відповідачеві за зареєстрованим місцем проживання, разом з тим адресована кореспонденція повернулась до суду без вручення через відсутність адресату за зазначеною адресою, що в контексті положень п. 4 ч. 8 ст. 128, ч. 4 ст. 130 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) суд вважає як повідомлення відповідачки належним чином. Таким чином, будучи належно повідомленою про час і місце розгляду справи, відповідачка не з`явилася у судове засідання з розгляду справи. Відповідно до ст.ст. 280, 281 ЦПК судом прийнято рішення про заочний розгляд справи. Судове засідання з розгляду справи було призначене на 11.02.2025, проте у зв`язку з неявкою всіх учасників справи судове засідання з розгляду справи не проводилось, а розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження на підставі ч. 13 ст. 7, ч. 9 ст. 10, ст. 11, ч. 2 ст. 247 ЦПК України, внаслідок чого на підставі ч. 1 ст. 244, ч. 5 ст. 268 ЦПК датою ухвалення судового рішення у його вступній частині зазначено не дату судового засідання, на яку було призначено судовий розгляд (11.02.2025), а дату складання повного тексту судового рішення (17.02.2025). Дослідивши письмові матеріали справи та оцінивши надані учасниками справи докази, судом встановлені наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини. Відповідачка є власником квартири [ADDRESS] , - що підтверджується довідкою КП «ЧООБТІ» №160/13 від 04.07.2022р. /а.с. 27/. Балансоутримувачем багатоквартирного будинку є ОСББ «Героїв Дніпра 65» (код ЄДРПОУ 41817319), що підтверджується випискою з ЄДРПОУ та Статутом ОСББ «Героїв Дніпра 65» /а.с. 7-10/. Рішенням загальних зборів ОСББ «Герої Дніпра 65» зафіксованим у протоколі N?2 від 15.01.2018р. затверджений розмір внеску в сумі 3,50 грн. за 1кв.м. загальної площі квартир 1, 2, 3 поверхів, 4-10 поверхів 4 грн. за 1кв.м. Додатково відповідним рішенням затверджено внесок для резервного фонду на ремонт спільного майна: 300 грн. для 3-10 поверхів, 120 грн. для 1-2 поверхів /а.с. 11-12/. Згідно протоколу №4 від 23.04.2019р. зборів загальних зборів ОСББ «Герої Дніпра 65» розмір внеску на утримання будинку та прибудинкової території затверджений в розмірі 4,50 грн. за 1кв.м. загальної площі квартир 1-2 поверхів, 3-10 поверхів 5 грн. за 1кв.м. /а.с. 14/. За рішенням загальних зборів оформленого протоколом N?1-2023 від 28.10.2023 року розмір внеску за утримання будинку та прибудинкової території було збільшено до 7 грн. за 1кв.м /а.с.19-20/. Відповідно до рішення загальних зборів зафіксованого у протоколі N?3 від 03.08.2018р. було визначено порядок сплати та розміри внеску для капітального ремонту системи гарячого водопостачання та опалення, нарахування внеску відповідно до належної співвласнику площі, що перебуває у власності. Вказаний платіж був єдиноразовим і нарахований ОСББ у липні 2018 року. Внесок відповідачки складав 630 грн., з розрахунку 7,75 грн. за 1кв.м площі, що належить відповідачу /а.с. 12-13/. 14.08.2018 до Черкаської міської ради була подана заява про виділення коштів на капітальний ремонт мереж гарячого водопостачання у житловому будинку. За рішенням Черкаської міської ради N?992 від 30.10.2018 на капітальний ремонт будинку було виділено кошти в розмірі 113 866,50 грн., що складає 60% від загальної вартості, решта 40% за рахунок коштів ОСББ. Згідно протоколу N?5 загальних зборів ОСББ від 21.03.2020р. було прийнято рішення про призначення внеску для індивідуального теплового пункту пропорційно площі квартири, зокрема, для чотирьох кімнатних квартир 1\~400 грн. Також таким рішенням вирішено звернутись до органів місцевого самоврядування щодо участі у програмі підтримки ОСББ, з проханням виділити кошти з місцевого бюджету на умовах спів фінансування для виконання робіт з капітального ремонту даху і встановлення ІТП /а.с. 15-16/. Відповідно до протоколу загальних зборів ОСББ №21/1 від 27.02.2021 було прийнято рішення про створення в ОСББ ремонтного фонду заходів з енергоефективності та встановленого розміру внеску співвласників до такого фонду в розмірі 11 грн/кв.м. площі приміщення в місяць шляхом сплати такого внеску щомісячно протягом періоду часу з 01.03.2021 до 01.03.2023 /а.с. 17-18/. Відповідно до рішення загальних зборів оформленого протоколом N?1 від 02.04.2024р. термін сплати такого внеску продовжено до 30.08.2024 та встановлено з 01.03.2024 додатковий внесок співвласників до ремонтного фонду заходів з енергоефективності в сумі 89 грн. за 1кв.м. площі приміщення, що належить співвласникові, а сплата відповідного внеску має бути здійснена не пізніше 30.08.2024 /а.с. 20-22/. На підставі відповідних рішень загальних зборів співвласників ОСББ у будинку здійснювались відповідні ремонтні роботи за результатом проведення яких, враховуючи реальну остаточну вартість таких робіт, співвласникам здійснювались додаткові нарахування до розміру щомісячних внесків, обумовлених вартістю послуги з утримання будинку та прибудинкової території. Реальність відповідних робіт та їх вартість частково підтверджується відповідними фінансовими та організаційно-господарськими документами /а.с. 23-24, 28/. Відповідно до акту звіряння взаємних розрахунків по особовому рахунку на ім`я відповідачки (кв. [ADDRESS] ) за період з 01.01.2018 по 29.10.2024 відповідачка мала сплатити внесків на утримання будинку на загальну суму 68\~092,65 грн., а фактично сплатила лише 21\~706,40 грн., внаслідок чого за відповідачкою обчислюється залишок боргу в розмірі 46\~386,25 грн. /а.с. 25-26/. Оскільки відповідачка в добровільному порядку до теперішнього часу не здійснює погашення заборгованості з оплати внесків на утримання будинку та прибудинкової території, то позивач звернувся до суду з даним позовом та вимагає стягнути з відповідачки суму боргу в розмірі 40\~386,25 грн. та нараховані на суму заборгованості інфляційні нарахування та три відсотки річних за весь період прострочення. Таким чином між сторонами існує спір щодо обов`язку відповідача по здійсненню оплати житлово-комунальних послуг, який виник з правовідносин, що регулюються нормами Цивільного кодексу України (далі ЦК), Закону України від 09.11.2017р. №2189-VIII «Про житлово-комунальні послуги» (далі Закон №2189), Закону України від 14.05.2015р. №417-VIII «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» (далі Закон №417, Закону України від 29.11.2001 №2866-ІІІ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» (далі Закон №2866) тощо. Надаючи оцінку обставинам спірних правовідносин суд виходить з наступного. Статтею 13 Конституції України передбачено, що власність зобов`язує. Вказана норма кореспондується зі статтею 322 ЦК, яка передбачає, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку, регулює правові, організаційні та економічні відносини, пов`язані з реалізацією прав та виконанням обов`язків співвласників багатоквартирного будинку щодо його утримання та управління регулюються Законом №417. Згідно з ч. 1 ст. 7 Закону №417 співвласники зобов`язані, зокрема, виконувати рішення зборів співвласників та своєчасно сплачувати за спожиті житлово-комунальні послуги. Частиною другою статті 7 Закону №417 передбачено, що кожний співвласник несе зобов`язання щодо належного утримання, експлуатації, реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку пропорційно до його частки співвласника. Відповідно до ч. 2, 3 ст. 12 Закону №417 витрати на управління багатоквартирним будинком розподіляються між співвласниками пропорційно до їхніх часток співвласника, якщо рішенням зборів співвласників або законодавством не передбачено іншого порядку розподілу витрат. Невикористання власником належної йому квартири чи нежитлового приміщення або відмова від використання спільного майна не є підставою для ухилення від здійснення витрат на управління багатоквартирним будинком. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону №2189 до житлових послуг відноситься послуга з управління багатоквартирним будинком, яка включає: 1) забезпечення утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, якщо прибудинкова територія, за даними Державного земельного кадастру, знаходиться у власності або користуванні співвласників багатоквартирного будинку відповідно до вимог законодавства, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо; 2) купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; 3) поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку; 4) інші додаткові послуги, які можуть бути замовлені співвласниками багатоквартирного будинку. Відповідно до вимог п. 13 ч. 1 ст. 1 цього Закону №2189 споживачем житлово-комунальних послуг є індивідуальний чи колективний споживач. Крім того, згідно ч. 1 ст. 9 Закону №2189 споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору. За змістом положень Закону №2189 житлові послуги у багатоквартирних будинках надаються споживачам управителем багатоквартирного будинку. Натомість статтею 12 Закону №2866 передбачено, що управління багатоквартирним будинком здійснює об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі ОСББ) через свої органи управління. Статтею 22 Закону №2866 передбачено, що для забезпечення утримання та експлуатації багатоквартирного будинку, користування спільним майном у такому будинку, включаючи поточний ремонт, утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, водопостачання та водовідведення, теплопостачання і опалення, отримання послуги з управління побутовими відходами, об`єднання за рішенням загальних зборів має право задовольняти зазначені потреби самостійно шляхом самозабезпечення. Самостійне забезпечення об`єднанням утримання і експлуатації багатоквартирного будинку, користування спільним майном у багатоквартирному будинку може здійснюватися безпосередньо співвласниками, а також шляхом залучення ОСББ фізичних та юридичних осіб на підставі укладених договорів. Для фінансування самозабезпечення ОСББ співвласники сплачують відповідні внески і платежі в розмірах, установлених загальними зборами об`єднання. Згідно зі ст. 16 Закону №2866 ОСББ має право відповідно до законодавства та статуту об`єднання встановлювати порядок сплати, перелік та розміри внесків і платежів співвласників, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів. Відповідно до ст. 23 Закону №2866 власник квартири та/або нежитлового приміщення зобов`язаний відповідно до законодавства забезпечити використання, утримання, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт приміщень або їх частин без завдання шкоди майну і порушення прав та інтересів інших співвласників. Внески на утримання і ремонт приміщень або іншого майна, що перебуває у спільній власності, визначаються статутом об`єднання та/або рішенням загальних зборів. Статтею 10 Закону №2866 передбачено, що вищим органом управління ОСББ є загальні збори. Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. Рішення загальних зборів оприлюднюється. У передбачених статутом або рішенням загальних зборів випадках воно може бути надане співвласникам під розписку або направлене поштою (рекомендованим листом). Співвласники мають право знайомитися з рішеннями (протоколами) загальних зборів, затвердженими такими рішеннями документами та робити з них копії. До виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься, зокрема, питання про використання спільного майна, визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, прийняття рішення про реконструкцію та ремонт багатоквартирного будинку або про зведення господарських споруд. Рішення загальних зборів може бути оскаржене в судовому порядку. Аналіз вищенаведених норм законодавства свідчить, що у випадку коли утримання та експлуатація багатоквартирного будинку здійснюється ОСББ шляхом самозабезпечення, то ОСББ, як окрема юридична особа, виконує функції управителя багатоквартирним будинком. За своїми функціональними повноваженнями ОСББ в особі органів управління має право вживати заходів для забезпечення реконструкції, реставрації, капітального ремонту приміщень або їх частин багатоквартирного будинку. По обставинам спірних правовідносин судом встановлено, що управління багатоквартирним будинком, в якому відповідачка має власну квартиру площею 81,3кв.м., здійснюється об`єднанням співвласників такого будинку. Рішеннями загальних зборів співвласників затверджувались відповідні тарифи на утримання будинку та прибудинкової території, з урахуванням яких позивач правомірно та обґрунтовано здійснював нарахування щомісячних платежів по квартирі відповідачки в розмірі 345,20грн/місяць в період з 01.02.2018 по 30.04.2019, 431,50грн/місяць в період з 01.05.2019 по 30.11.2023, 604,10грн/місяць в період з 01.12.2023 по 30.09.2024. Також відповідачці нараховувались додаткові внески за окремі види послуг: за ремонт тепломережі та мережі гарячого водопостачання на суму 630 грн. (серпень 2018 року); встановлення ІТП на суму 1\~400 грн. (травень 2020 року); цільовий внесок на утеплення будинку по 949,30грн/місяць (в період з травня 2021 року по квітень 2023 року); капітальний ремонт ліфтів на суму 647,25 грн. (грудень 2023 року); цільовий внесок на утеплення будинку на суму 7680,70 грн. (березень 2024 року). Підставою для нарахування відповідних внесків були рішення співвласників будинку, що затверджені протоколами загальних зборів співвласників №2 від 15.01.2018, №3 від 03.08.2018, №4 від 23.04.2019, №5 від 21.03.2020, №21/1 від 27.02.2021, №1-2023 від 28.10.2023, №1 від 02.03.2024. Згідно наданого позивачем акту звіряння розрахунків за період часу з 01.01.2018 до 29.10.2024 за відповідачем обчислюється заборгованість в розмірі 46\~386,25грн, що являє собою різницю між розміром нарахованих внесків та фактично сплачених відповідачкою коштів. Відповідно до ст. 509 ЦК зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Положеннями ст.ст. 526, 530 ЦК передбачено, що зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Якщо у зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк. Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Як зазначено у ст. 610 ЦК, - порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до положень ст. 611 ЦК, - у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки встановлені договором або законом. По обставинам спірних правовідносин судом встановлено, що відповідачка має перед позивачем невиконане прострочене грошове зобов`язання з оплати внесків співвласника багатоквартирного будинку, що утворилось за період нарахування відповідних внесків з лютого 2018 року по вересень 2024 року включно в загальному розмірі, що перевищує розмір заявленої у позові до стягнення суми. Отже позовна вимога про стягнення відповідної суми заборгованості в розмірі 40\~386,25 грн. є цілком обґрунтованою та правомірною, а тому підлягає задоволенню. Крім того, за загальним правилом, передбаченим ст. 599 ЦК, зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. За таких обставин, відповідачка зобов`язана сплатити позивачеві суму боргу, а також інфляційні нарахування та три відсотки річних нараховані на суму заборгованості. В позовній заяві заявлено вимогу про стягнення трьох відсотків річних в сумі 4057,47 грн., нарахованих за період з 01.10.2020 по 01.09.2021 та з 01.10.2021 по 01.09.2024 та обчислених з урахуванням існуючої загальної суми заборгованості відповідачки перед позивачем на кінець відповідного розрахункового періоду. Також в позовній заяві заявлено вимогу про стягнення інфляційних нарахувань на суму заборгованості в загальній сумі 18\~432,18 грн., що нараховані за період з лютого 2018 року по вересень 2024 року та обчислені шляхом множення загальної суми нарахованих платежів, що обчислені накопичувальним методом на кінець кожного місяця, на показник індексу інфляції у відповідному місяці. Разом з тим наведений позивачем розрахунок зазначених сум здійснений з використанням помилкового алгоритму їх обчислення. В цьому контексті варто зауважити, що зобов`язання відповідачки щодо здійснення платежів з оплати послуг ОСББ має періодичний характер, оскільки обов`язок із здійснення оплати таких платежів виникав щодо кожного місяця періоду нарахування відповідних внесків. Також слід звернути увагу, що нарахування компенсаційних виплат здійснюється щодо прострочених платежів. За загальним правилом черговості погашення вимог грошового зобов`язання (ст. 534 ЦК) з урахуванням засад розумності слід виснувати, що при здійсненні споживачем часткових платежів такі кошти спочатку зараховуються на погашення заборгованості, яка виникла у попередньому місяці (попередніх місяцях), починаючи з першого місяця її виникнення, а тільки згодом, у разі відсутності заборгованості, на погашення платежу за поточний місяць, якщо інше не визначено у призначенні відповідного платежу. Таким чином для кожного щомісячного платежу період прострочення буде різний, оскільки тривалість такого періоду залежить від обсягу часткових проплат споживача. Арифметичний аналіз наданого позивачем акту звіряння розрахунків свідчить, що відповідачкою здійснювалась оплата внесків періодично значними сумами, розмір яких повністю перекривав обсяг заборгованості за попередні періоди. У вересні 2020 року відповідачкою здійснено платіж на суму 10\~000 грн., внаслідок чого по особовому рахунку відповідачки обчислювалась переплата. Зокрема, за період з лютого 2018 року по вересень 2020 року сукупний обсяг нарахованих внесків складав 14 112 грн., тоді як за цей період відповідачкою було сплачено 16\~239,50 грн., а отже різниця відповідних сум (2127,50 грн.) є авансуванням внесків нарахованих за період до січня 2021 року включно. У вересні 2021 року відповідачкою сплачено 5466,90 грн., тобто повністю погашено обсяг заборгованості, який існував станом на 01.08.2021, тобто обсяг нарахувань по липень 2021 року включно. Таким чином, фактичний період прострочення відповідачки стосується лише періоду нарахування відповідних внесків, що нараховані за серпень 2021 року і пізніше, оскільки відповідачкою більше не здійснювалось ніяких платежів. За таких обставин прострочення виконання зобов`язання відповідачки з оплати послуг ОСББ має обчислюватись щодо кожного місяця окремо, а період прострочення починається з першого числа місяця, який є наступним щодо того, в якому має вноситись плата за попередній місяць (приклад: платіж за серпень 2021 року має бути здійснений у вересні 2021 року, а отже прострочення починається з 01.10.2021 і т.д.). Отже початком періоду прострочення, щодо якого позивачем обґрунтовано здійснено нарахування компенсаційних виплат в межах позовних вимог є 01.10.2021, а кінцем 01.10.2024. Також слід зауважити, що за березень 2024 року розмір внеску був нарахований в сумі 8284,80 грн., з яких 7680,70 грн. це цільовий внесок на утеплення будинку. Натомість відповідно до рішення загальних зборів оформленого протоколом N?1 від 02.04.2024 сплата такого внеску має бути здійснена не пізніше 30.08.2024, а отже період прострочення його сплати починається з вересня 2024 року. З огляду на зміст позовних вимог та період обчислення сум компенсаційних нарахувань, то на розмір такого не враховується при обчисленні інфляційних втрат та трьох відсотків річних. Таким чином, обчислення розміру інфляційних втрат має здійснюватись за формулою, за якою загальна сума інфляційних нарахувань дорівнює сумі інфляційних нарахувань за кожен окремий місяць, яка обчислюється шляхом помноження розміру щомісячного платежу на сукупний індекс інфляції за період прострочення. Використовуючи для обчислення інфляційних втрат показник індексу споживчих цін, що опублікований на веб-ресурсах за посиланням https://ukrstat.gov.ua та https://index.minfin.com.ua/ua/economy/index/inflation/, які є загальнодоступними ресурсами, розрахунок здійснюється за формулою: ІІС = ( ІІ1 : 100 ) x ( ІІ2 : 100 ) x ( ІІ3 : 100 ) x ... ( ІІZ : 100 ), де ІІС сукупний індекс інфляції за весь період прострочення, ІІ1 - індекс інфляції за перший місяць прострочення, ІІZ - індекс інфляції за останній місяць прострочення. Для платежу за серпень 2021 року в сумі 1380,80 грн. період прострочення починається з 01.10.2021 і триває до 01.10.2024, а отже сукупний індекс інфляції необхідно обчислювати шляхом множення щомісячних індексів інфляції, починаючи з жовтня 2021 року: ІІС = (100,90 : 100)\~x\~(100,80 : 100)\~x\~(100,60 : 100)\~x\~(101,30 : 100)\~x\~(101,60 : 100)\~x\~(104,50 : 100)\~x\~(103,10 : 100)\~x\~(102,70 : 100)\~x\~(103,10 : 100)\~x\~(100,70 : 100)\~x\~(101,10 : 100)\~x\~(101,90 : 100)\~x\~(102,50 : 100)\~x\~(100,70 : 100)\~x\~(100,70 : 100)\~x\~(100,80 : 100)\~x\~(100,70 : 100)\~x\~(101,50 : 100)\~x\~(100,20 : 100)\~x\~(100,50 : 100)\~x\~(100,80 : 100)\~x\~(99,40 : 100)\~x\~(98,60 : 100)\~x\~(100,50 : 100)\~x\~(100,80 : 100)\~x\~(100,50 : 100)\~x\~(100,70 : 100)\~x\~(100,40 : 100)\~x\~(100,30 : 100)\~x\~(100,50 : 100)\~x\~(100,20 : 100)\~x\~(100,60 : 100)\~x\~(102,20 : 100)\~x\~(100,00 : 100)\~x\~(100,60 : 100)\~x\~(101,50 : 100)\~= 1.44914428 Інфляційне збільшення: 1\~380,80 x 1.44914428 - 1\~380,80 = 620,18 грн. Аналогічним методом слід обчислювати й інфляційне збільшення по іншим місяцям, внаслідок чого за період нарахування внесків з серпня 2021 року по вересень 2024 року включно інфляційне збільшення суми боргу по щомісячним платежам в загальній сумі складає 7271,40 грн. Подібним чином (щодо кожного простроченого щомісячного платежу) має обчислюватись і сума трьох відсотків річних за наступною формулою: Сума 3% річних = С х 3 х Д : 365 : 100, де «С» - сума заборгованості, «Д» кількість днів прострочення. Так, за серпень 2021 року розмір внеску за послуги ОСББ складав 1380,80 грн. і відповідна плата мала бути внесена протягом вересня 2021 року, а отже прострочення починається з 01.10.2021 і за заявлений позивачем період, тобто до 01.09.2024, складає 1067 днів, а відтак сума 3% річних за прострочений за серпень 2021 року платіж складає 121,09 грн. (1380,80грн. * 3 * 1067 : 365 : 100). Аналогічним чином необхідно обчислювати і 3% річних щодо платежів за інші місяці, але період прострочення за кожен місяць буде зменшуватись на кількість днів у попередньому місяці, а отже і сума 3% річних буде зменшуватись. Здійснивши обчислення розміру трьох відсотків річних за наведеним вище алгоритмом та підсумувавши відповідні суми за заявлений позивачем період прострочення виходить сума в розмірі 1956,13 грн. Таким чином розрахунок розміру інфляційних витрат та трьох відсотків річних в межах заявленого позивачем періоду за описаною судом методикою та з урахуванням правильно визначеного базового місячного простроченого платежу та періоду прострочення дає результат, відповідно до якого розмір нарахувань інфляційних витрат та трьох відсотків річних щодо прострочених платежів за період надання послуг з серпня 2021 року по вересень 2024 року включно складає 7271,40 грн. та 1956,13 грн. відповідно. При цьому варто звернути увагу, що відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, внаслідок чого кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Всупереч вимог ст.ст. 12, 81 ЦПК України відповідачкою не надано суду будь-яких заперечень проти позовних вимог та не повідомлено про обставини, які б спростували правомірність заявлених позивачем вимог та встановлені судом обставин спірних правовідносин. За таких обставин позовні вимоги підлягають частковому задоволенню на загальну суму 49\~613,78 грн., яка складається з наступних сум: заборгованість з оплати внесків співвласника багатоквартирного будинку 40\~386,25 грн., інфляційні нарахування 7271,40 грн., три відсотки річних 1956,13 грн. Вирішуючи питання про судові витрати, суд виходить з наступного. Судові витрати по справі складаються із витрат, понесених позивачем. При зверненні до суду позивачем був сплачений судовий збір в розмірі 3028 грн. /а.с. 1/. Крім того, у зв`язку із зверненням до суду позивачем було понесені витрати з оплати правової допомоги в розмірі 2000 грн. /а.с. 29-32/. Отже загальний розмір судових витрат позивача, який підтверджений належним чином, складає 5028 грн. Позовні вимоги підлягають частковому задоволенню на загальну суму 49\~613,78 грн., що складає 78,90% від загальної ціни позову (62\~875,90грн.), а отже на підставі ч. 1, п. 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України позивачу має бути відшкодовано за рахунок відповідачки 3967,10 грн. судових витрат (5028 грн. * 78,90% / 100%). На підставі викладеного,

Outcome: partial