Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-19 00:00:00

позивача звернувся до суду з клопотанням з позовом, в якому просить встановити позивачці додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] тривалістю 1 (один) місяць з дня набрання судовим рішенням законної сили. Позов мотивує тим, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] , яка проживала за адресою [ADDRESS] . Після [PERSON] смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить 1/3 квартири за адресою [ADDRESS] . (2/3 на право власності належить позивачу). Позивач звернувся до шостої Львівської Державної нотаріальної контори, з метою прийняття спадщини на вищезазначену квартиру, на що йому повідомлено, про пропуск шестимісячного терміну для подачі заяви про прийняття спадщини та можливість поновлення такого терміну лише в судовому порядку. Отже, крайній термін, у який позивач мав звернутися для подачі заяви про прийняття спадщини сплив 07.09.2024, а позивач звернувся 17.09.2024, тобто через 10 днів. Пропущений строк позивач обґрунтовує тим, що з березня по червень 2024 року він перебував на стаціонарному лікуванні у Львівському обласному госпіталі. Крім того позивач неодноразово перебував на листку непрацездатності, що підтверджується довідкою до акта огляду медико-соціальною експертною комісією 07.08.2024 року. Ухвалою Франківського районного суду м. Львова від 26.09.2024 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Франківського районного суду м. Львова від 26.09.2024 року витребувано з Шостої Львівської державної нотаріальної контори копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] та залучено [PERSON] в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, до участі у справі. Позивач в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Представник відповідача подала до суду письмові пояснення. Зазначає, що інтереси та права Львівської міської ради даним позовом не порушуються, а тому не заперечують щодо задоволення позову та розгляду справи за відсутності представника відповідача. Додала, що спір виник не з вини Львівської міської ради, а тому просить судові витрати залишити за позивачем. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про відмову від прийняття спадщини після смерті [PERSON] , щодо задоволення позову не заперечує та просить здійснювати розгляд справи за її відсутності. Враховуючи те, що учасники справи належним чином повідомлені про день та час розгляду справи, суд вважає за можливе, відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, розглянути справу у відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів, не здійснюючи фіксування судового процесу. Дослідивши матеріали позовної заяви, з`ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд дійшов висновків, що позов необхідно задовольнити, виходячи з таких підстав. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Після смерті [PERSON] спадкоємцями є [PERSON] та [PERSON] . Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно 1/3 частки квартири [ADDRESS] . Згідно з свідоцтвом про народження серії [NUMBER] батьками [PERSON] були [PERSON] та [PERSON] . З огляду на зазначене [PERSON] є сином [PERSON] . Згідно зі ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом та за законом. Таким чином, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини. Відповідно до частини 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України передбачено, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Позивач звернувся до нотаріуса із відповідною заявою про прийняття спадщини за законом 17 вересня 2024 року. 17 вересня 2024 року листом державного нотаріуса шостої Львівської державної нотаріальної контори Гнідець С. позивачу відмовлено у реалізації права на спадкування, оскільки останній пропустив строк, встановлений ст.1270 ЦК України для подання заяви про прийняття спадщини. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом встановлено, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки він знаходився на стаціонарному лікуванні та у зв`язку з воєнним станом Так, 28.02.2022 року Кабінет Міністрів України прийняв постанову № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», яка постановою Кабінету Міністрів України від 06 березня 2022 року № 209\~доповнена пунктом 3, яким встановлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. Постановою Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 року № 719\~редакцію пункту 3 постанови № 164 від 28.02.2022 року змінено та викладено в наступній редакції: «Перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше, ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини». Верховний Суд у постанові від 25 січня 2023 року № 676/47/21 дійшов висновку, що пункт 3\~постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164\~суперечить статтям\~1270,\~1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню. На підставі\~Постанови Кабінету Міністрів України від 09 травня 2023 року № 469\~пункт 3 виключено із постанови від 28 лютого 2022 року № 164. Враховуючи обставини цієї конкретної справи, а саме введення у країні воєнного стану, пов`язаного із військовою агресією російської федерації проти України, нечіткість норм національного законодавства стосовно строку на прийняття спадщини у період дії воєнного стану, обмеження протягом певного часу доступу до державних реєстрів, перебування позивача на стаціонарному лікуванні, визнання відповідачем позову, суд вважає, що наявні підстави для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини на підставі частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Близькі за змістом висновки містяться в постановах Верховного Суду від 10 липня 2024 року в справі № 522/13476/23 (провадження № 61-7645св24), від 14 серпня 2024 року в справі № 537/3556/22 (провадження № 61-2839св24). Також суд враховує, що принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності», як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть, якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися, як порушення статті 1 Першого протоколу\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Таким чином, причини пропуску строку на прийняття спадщини наведені позивачем є поважними. Зважаючи на дану обставину, суд визнає поважним пропуск позивачем строку для прийняття спадщини. Беручи до уваги, що пропущення позивачем строку для прийняття спадщини сталося з поважної причини, суд вважає, що їй необхідно визначити додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Отже, враховуючи вищенаведені доводи та мотиви, суд дійшов висновків, що позов підлягає до задоволення. Судові витрати залишити за позивачем, з огляду на те, що спір виник внаслідок дій позивача.

Outcome: approved