Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-18 00:00:00

[PERSON] звернувся до Рівненського міського суду Рівненської області з позовом до\~ [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визнання права власності на спадкове майно. В обґрунтування позову вказує, що [INFO] помер його батько [PERSON] . 22.03.2023 року приватним нотаріусом Рівненського районного нотаріального округу Рівненської області Скоромною Юлією Анатоліївною заведено спадкову справу № 24/2023. Вказує, що спадкоємцями за законом першої черги відповідно до ст. 1261 ЦК України після смерті [PERSON] являються відповідачі: дружина померлого [PERSON] , син померлого [PERSON] , доньки померлого [PERSON] та [PERSON] (малолітня особа, законним представником якої є її матір [PERSON] ). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина за законом, до складу якої увійшли: нежитлове приміщення, приміщення магазину, загальною площею 358.2 кв.м., за адресою: [ADDRESS] ; нежитлове приміщення, допоміжні нежитлові приміщення № ХІ, ХІІ (літ. А-9), загальною площею 64.5 кв.м., за адресою: [ADDRESS] ; приміщення, вбудоване нежитлове приміщення (продуктовий магазин), загальною площею 200.6 кв.м., за адресою: [ADDRESS] ; будинок з надвірними будівлями, загальною площею 151.7 кв.м., житловою площею 93.0 кв.м., за адресою: [ADDRESS] ; транспортний засіб марки TOYOTA, моделі RAV-4 HYBRID, 2021 року випуску, державний реєстраційний номер [NUMBER] . 27 вересня 2023 року приватним нотаріусом Рівненського районного нотаріального округу Рівненської області Скоромною Ю.А. повідомлено, що заявником [PERSON] не подано оригіналів документів на спадкове майно, що залишилося у померлого. Крім того, нотаріусом зазначено, що такі документи відсутні також у матеріалах спадкової справи, та не були подані нотаріусу іншими спадкоємцями за законом [PERSON] . На його думку, він позбавлений можливості отримати свідоцтво про право власності на спадкове майно у зв`язку з тим, що у нього немає правовстановлюючих документів, що посвідчують право власності спадкодавця на майно, та іншим (крім судового) шляхом захистити його права неможливо. Ухвалою Рівненського міського суду Рівненської області від 12 березня 2024 року дану цивільну справу було прийнято до свого провадження та призначено підготовче судове засідання. 09.04.2024\~року через\~підсистему «Електронний\~суд» представником\~ [PERSON] \~адвокатом Терлецьким\~О.М.\~подано зустрічну позовну заяву до\~ [PERSON] про припинення права власності, в якій зазначає, що [PERSON] не вважає що спільне володіння спадковим майном є можливим, бажає та готова виплатити усю вартість 1/14 частки, яка належить [PERSON] , на користь [PERSON] , щоб належні йому частки виділилися у її та її дітей власність. Ухвалою Рівненського міського суду Рівненської області від 11.04.2024 року зустрічну позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали. Ухвалою Рівненського міського суду Рівненської області від 08 травня 2024 року закрито підготовче провадження по справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визнання права власності на спадкове майн та призначено справу до судового розгляду по суті на 10 червня 2024 року на 11 год. 27.05.2024 року через підсистему «Електронний суд» представником відповідача 1 - [PERSON] адвокатом Терлецьким О.М. подано клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження у зв`язку з необхідністю скористатися іншими правами, наданими сторонам на стадії підготовчого провадження. 27.05.2024 року\~через підсистему\~«Електронний суд»\~представником [PERSON] \~ адвокатом\~Терлецьким О.М.\~подано заяву про усунення недоліків, до якої долучено зустрічну позовну заяву [PERSON] до\~ [PERSON] про припинення права власності. Ухвалою Рівненського міського суду Рівненської області від 10.06.2024 року повернуто до стадії підготовчого провадження у справі №\~570/6571/23\~за позовом\~\~ [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визнання права власності на спадкове майно. Ухвалою Рівненського міського суду Рівненської області від 17.06.2024 року прийнято зустрічну позовну заяву\~ [PERSON] до\~ [PERSON] про припинення права власності до спільного розгляду з первісним позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визнання права власності на спадкове майно. Ухвалою Рівненського міського суду Рівненської області від 17.06.2024 року закрито підготовче провадження по справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визнання права власності на спадкове майно та зустрічним позовом\~ [PERSON] до\~ [PERSON] про припинення права власності. 03.12.2024 року через канцелярію Рівненського міського суду Рівненської області [PERSON] подано клопотання про повернення до підготовчого провадження. В обґрунтування клопотання вказує, що судом було закрито підготовче провадження всупереч процесуальному закону, в зв`язку з чим у неї не залишилося змоги надати будь-які відомості та пояснення до матеріалів справи, що унеможливлює захистити її права. 09.12.2024 року через канцелярію Рівненського міського суду Рівненської області [PERSON] подано відзив на позовну заяву та зустрічну позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні первісного позову в повному обсязі, в частині вирішення зустрічного позову призначити відповідні судові експертизи. Ухвалою Рівненського міського суду Рівненської області від 23.01.2025 року повернуто до стадії підготовчого провадження у справі №\~570/6571/23\~за позовом\~\~ [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визнання права власності на спадкове майно та зустрічним позовом\~ [PERSON] до\~ [PERSON] про припинення права власності. 19.02.2025 року у підготовчому судовому засіданні представник позивача за первісним позовом - адвокат Гольонко М.М. заявила усне клопотання про залишення первісного позову без розгляду. Представник відповідача 1 позивача за зустрічним позовом - [PERSON] адвокат Терлецький О.М., в підготовчому судовому засіданні не заперечив щодо задоволення клопотання про залишення первісного позову без розгляду. Ухвалою Рівненського міського суду Рівненської області від 19.02.2025 року позовну заяву [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визнання права власності на спадкове майно залишено без розгляду. Представник позивача відповідача за зустрічним позовом - адвокат Гольонко М.М. в підготовчому судовому засіданні подала заяву про визнання зустрічного позову, що підписана відповідачем за зустрічним позовом - [PERSON] та зачитала зміст даної заяви, згідно якої [PERSON] не заперечує проти задоволення зустрічних позовних вимог про припинення права власності на належні йому в спадщині, що відкрилась після смерті його батька - [PERSON] , 1/14 частки майна та стягнення з [PERSON] на його користь грошової компенсації за належну йому частки у тому розмірі, що зазначена в зустрічній позовній заяві. Представник відповідача 1 позивача за зустрічним позовом - [PERSON] адвокат Терлецький О.М. в підготовчому судовому засіданні зустрічні позовні вимоги підтримав, просить зустрічний позов задовольнити. Пояснив, що між сторонами даного спору неодноразово велися перемовини щодо укладення мирової угоди та зазначив, що не заперечує проти поданої відповідачем за зустрічним позовом [PERSON] заяви про визнання зустрічного позову. [PERSON] та [PERSON] в підготовче судове засідання не з`явилися, повідомлялися про час та дату розгляду справи належним чином у встановленому законом порядку, відповідно до вимог статті 128 ЦПК України. Причини неявки суду не повідомили. Заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи до суду не находило. Заслухавши думку представників сторін, дослідивши всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо наявні у справі докази у їх сукупності, які є належними, допустимими і достовірними, суд приходить до висновку про задоволення зустрічного позову, виходячи із наступного. Судом встановалено, що [INFO] помер [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина за законом, до складу якої увійшли: нежитлове приміщення, приміщення магазину, загальною площею 358.2 кв.м., за адресою: [ADDRESS] ; нежитлове приміщення, допоміжні нежитлові приміщення № ХІ, ХІІ (літ. А-9), загальною площею 64.5 кв.м., за адресою: [ADDRESS] ; приміщення, вбудоване нежитлове приміщення (продуктовий магазин), загальною площею 200.6 кв.м., за адресою: [ADDRESS] ; будинок з надвірними будівлями, загальною площею 151.7 кв.м., житловою площею 93.0 кв.м., за адресою: [ADDRESS] ; транспортний засіб марки TOYOTA, моделі RAV-4 HYBRID, 2021 року випуску, державний реєстраційний номер [NUMBER] . Спадкоємцями за законом першої черги відповідно до ст. 1261 ЦК України після смерті [PERSON] являються: дружина померлого [PERSON] , сини померлого [PERSON] та [PERSON] , доньки померлого [PERSON] та [PERSON] . Спадкодавцем, за життя заповіт не складався, а тому спадкування його майна здійснюється за законом. Відповідач за зустрічним позовом [PERSON] як спадкоємець померлого батька [PERSON] має право на: 1/14 частку нежитлового приміщення, приміщення магазину, загальною площею 358.2 кв.м., за адресою: [ADDRESS] ; 1/14 частку нежитлового приміщення, допоміжні нежитлові приміщення № ХІ, ХІІ (літ. А-9), загальною площею 64.5 кв.м., за адресою: [ADDRESS] ; 1/14 частку приміщення, вбудоване нежитлове приміщення (продуктовий магазин), загальною площею 200.6 кв.м., за адресою: [ADDRESS] ; 1/14 частку будинку з надвірними будівлями, загальною площею 151.7 кв.м., житловою площею 93.0 кв.м., за адресою: [ADDRESS] ; 1/14 частку транспортного засобу марки TOYOTA, моделі RAV-4 HYBRID, 2021 року випуску, державний реєстраційний номер [NUMBER] . Відповідно до ст. 1278 ЦК України, частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними. Кожен із спадкоємців має право на виділ його частки в натурі. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Поняття спільної часткової власності викладено в ч. 1 ст. 356 ЦК України, як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності. Отже, право спільної часткової власності це право двох або більше осіб за своїм розсудом володіти, користуватися і розпоряджатися належним їм у певних частках майном, яке складає єдине ціле. Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою у праві власності на спільне майно вцілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними відсотками від цілого чи у дрібному виразі. Відповідно до ст. 358 ЦК України, право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Суд погоджується з поясненнями позивача за зустрічним позовом, враховуючи обставини, які склалися між сторонами, що спільне володіння і користування спірним майном є неможливим, враховуючи, що частка [PERSON] , яка становить 1/14 у спірному майні очевидно є незначною, не може бути виділена в натурі, спірне майно не може використовуватись сторонами спільно, припинення права власності на частину майна не завдасть істотної шкоди відповідачу за зустрічним позовом [PERSON] , на його користь буде стягнута відповідна грошова компенсація. Відповідно до\~наданого позивачем\~за зустрічним\~позовом звіту\~про незалежну\~оцінку нерухомого майна, де об`єктом оцінки було нежитлове приміщення, приміщення магазину за адресою: [ADDRESS] , вартість 1/14 частки становить 701 744,36 грн. Згідно звіту про незалежну оцінку нерухомого майна, де об`єктом оцінки було нежитлове приміщення, допоміжні нежитлові приміщення №ХІ, ХІІ (літ.А-9) за адресою: [ADDRESS] , вартість 1/14 частки становить 27 331,57 грн. Згідно звіту про незалежну оцінку нерухомого майна, де об`єктом оцінки було вбудоване нежитлове приміщення (продуктовий магазин), за адресою: [ADDRESS] , вартість 1/14 частки становить 543 918,64 грн. Згідно звіту про незалежну оцінку нерухомого майна, де об`єктом оцінки був житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, за адресою: [ADDRESS] , вартість 1/14 частки становить 143 703,57 грн. Згідно звіту про оцінку транспортного засобу марки TOYOTA, моделі RAV-4 HYBRID, 2021 року випуску, державний реєстраційний номер [NUMBER] , вартість 1/14 частки автомобіля становить: 83587,86 грн. Загальний розмір грошової компенсації, що підлягає сплаті на користь відповідача за зустрічним позовом [PERSON] становить 1 500 286,00 грн. Відповідно до роз`яснень, які містяться у п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 04.10.1991 року № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», розмір грошової компенсації визначається за угодою сторін, а за відсутності такої угоди судом за дійсною вартістю будинку на час розгляду справи. Під дійсною вартістю будинку розуміється грошова сума, за яку він може бути проданий в даному населеному пункті чи місцевості. Для її визначення за необхідності призначається експертиза. В окремих випадках суд може врахувати конкретні обставини справи і за відсутності згоди власника, що виділяється, зобов`язати решту учасників спільної власності сплатити йому грошову компенсацію за належну частку з обов`язковим наведенням відповідних мотивів. Зокрема, це може мати місце, якщо частка у спільній власності на будинок є незначною й не може бути виділена в натурі чи за особливими обставинами сумісне користування ним неможливе, а власник в будинку не проживає і забезпечений іншим житлом. Визначаючи розмір грошової компенсації, суд керувався вказаними звітами про оцінку майна, враховуючи положення п. 4 ч. 3 ст. 2 ЦПК України, відповідно до яких основним принципом цивільного судочинства, зокрема, є змагальність сторін. Разом з тим, суд враховував визнання зустрічного позову відповідачем за зустрічним позовом [PERSON] та те, що представниками сторін не оспорювалася визначена суб`єктом оціночної діяльності ринкова вартість спірного майна. Положенням ч. 4 ст. 200 ЦПК України передбачено, що ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому статтею 206 цього кодексу. Статтею 206 ЦПК України передбачено, що відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи та інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову в прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Оскільки визнання відповідачем позову у даному випадку не суперечить закону та не порушує права свободи та інтереси інших осіб, тому суд приходить до висновку про прийняття визнання позову відповідачем та про винесення рішення по суті справи у підготовчому засіданні. Перевіривши матеріали цивільної справи та надані докази, суд приходить до висновку про достатність правових підстав для задоволення зустрічного позову. Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат суд виходить з наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно задоволених позовних вимог. Проте, положеннями статті 142 ЦПК України передбачено порядок розподілу судових витрат у разі визнання позову, закриття провадження у справі або залишення позову без розгляду. За змістом ч. 1 ст. 142 ЦПК України, у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Аналогічна норма викладена і в ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір». Таким чином, якщо відповідач визнав позов до початку розгляду справи по суті, то в судовому рішенні повинно бути вирішено питання про повернення позивачу з державного бюджету половини сплаченого ним судового збору при поданні позовної заяви, а інша половина судового збору покладається на відповідача. На підставі вищевикладеного, оскільки до початку розгляду справи по суті від відповідача за зустрічним позовом надійшла заява про визнання зустрічного позову, при подачі зустрічного позову до суду позивачем за зустрічним позовом сплачений судовий збір у розмірі 12 002,29 грн, а суд дійшов висновку про задоволення зустрічної позовної заяви, необхідно дійти висновку про наявність підстав для повернення позивачу за зустрічним позовом з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при подачі позову та стягнення з відповідача за зустрічним позовом на користь позивача за зустрічним позовом інших 50 відсотків судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: approved