Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-24 00:00:00

Позивач, [PERSON] , звернулася в суд з даним позовом, в якому просить ухвалити рішення суду, яким визначити їй додатковий двомісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини, після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . \~ \~ \~ \~В обгрунтування поданого позову, [PERSON] , зазначає, що [INFO] помер її батько - [PERSON] , який постійно проживав за адресою [ADDRESS] . Після його смерті відкрилася спадщина. Спадкоємцями на майно померлого є його діти, позивачка [PERSON] , син [PERSON] та сини [PERSON] та [PERSON] . \~ \~ \~ \~Позивач, [PERSON] маючи намір отримати свідоцтво про право на спадщину за законом звернулася до приватного нотаріуса, проте їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки нею було пропущено встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини та роз`яснено право звернутися до суду з позовом про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Звертаючись до суду з даним позовом, [PERSON] , вказує, що вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті батька була позбавлена можливості, так як перебувала за кордоном. \~ \~ \~ \~Вказані обставини стали причиною звернення до суду за захистом своїх спадкових прав. \~ \~ \~ \~Ухвалою Бершадського районного суду Вінницької області від 12.04.2024 відкрито загальне позовне провадження та призначено судове засідання. \~ \~ \~ \~Ухвалою Бершадського районного суду Вінницької області від 12.09.2024 закрито підготовче судове засідання, справу призначено до судового розгляду по суті. \~ \~ \~ \~Позивач, [PERSON] , в судове засідання не з`явилася, через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала в повному обсязі. \~ \~ \~ \~Відповідач, [PERSON] , яка діє в інтересах неповнолітніх дітей [PERSON] та [PERSON] , також в судове засідання не з`явилася, через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги визнає. Відповідач, [PERSON] , в судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив. \~ \~ \~ \~Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи та усі зібрані по справі докази, давши їм оцінку в сукупності, суд дійшов наступних висновків. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджено довідкою начальника 11 Регіональної військово-лікарської комісії. \~ \~ \~ \~Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне йому майно. \~ \~ \~ \~Позивачка, [PERSON] є дочкою померлого та спадкоємицею першої черги за законом на майно померлого [PERSON] , що підтверджено копією її свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданим Шляхівською сільською радою Бершадського району. \~ \~ \~ \~Зі змісту позову вбачається, що також спадкоємцями за законом є брати позивачки: [PERSON] , [PERSON] , та [PERSON] .. \~ \~ \~ \~Маючи намір отримати свідоцтво про право на спадщину за законом позивачка звернулася до приватного нотаріуса з відповідною заявою, проте їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, так як вона пропустила встановлений законом шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Позивачка, [PERSON] зазначає, що причиною пропуску нею строку для прийняття спадщини стало те, що у період коли необхідно було звернутися до нотаріуса із відповідно заявою, вона перебувала за кордоном та не мала змоги приїхати до України, на підтвердження чого надала копію свого закордонного паспорту. \~ \~ \~ \~Відповідно до змісту статей 1216, 1217 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. \~ \~ \~ \~За правилами ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~За правилами частини першої ст.1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 1272 Цивільного кодексу України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Як описано вище, строк для прийняття спадщини позивачкою пропущений через те, що вона перебувала за кордоном, що підтверджується відміткою у її закордонному паспорті. \~ \~ \~ \~Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України. \~ \~ \~ \~Разом з тим, ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. \~ \~ \~ \~Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: \~ \~ \~ \~1) тривала хвороба спадкоємців; \~ \~ \~ \~2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; \~ \~ \~ \~3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; \~ \~ \~ \~4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; \~ \~ \~ \~5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. \~ \~ \~ \~Аналогічний висновок щодо застосування норм права висловлений в постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20. \~ \~ \~ \~Знаходження позивача за кордоном, дія воєнного стану в Україні, тимчасове відключення реєстрів нотаріальних дій, неодноразова зміна законодавства відносно прийняття спадщини в період воєнного стану є істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій з прийняття спадщини, що зумовили поважність пропуску встановленого строку. \~ \~ \~ \~Таким чином, наведена позивачем обставина, яка підтверджена належними та допустимими доказами, а саме її перебування за кордоном, є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Зазначені обставини, які описано вище, на думку суду, є достатньою підставою для задоволення позовних вимог. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved