Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-27 00:00:00

05 листопада 2024 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла вищевказана позовна заява, згідно з якою представника позивача - адвокат Давидюк Андрій Юрійовича просить суд визначити додатковий строк для подачі [PERSON] до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , терміном в один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили. Позовна заява обґрунтована тим, що [INFO] в місті Узин померла [PERSON] , яка була матір`ю позивача [PERSON] . Батько позивача [PERSON] помер [INFO] . Після смерті матері позивача відкрилася спадщина, до складу якої входить житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] . У встановлений законом шестимісячний строк з дня смерті матері, позивач не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини через необізнаність про необхідність звернення до нотаріуса, і був впевнений про те, що спадщина передається йому автоматично. У вересні 2024 року позивачем в будинку померлої матері був знайдений заповіт, згідно з яким матір заповіла позивачу все своє майно, де б воно не було і\~ з чого не складалося. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05 листопада 2024 року вказану справу передано на розгляд судді Бебешко М.М. Ухвалою суду від 07 листопада 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 06 грудня 2024 року. Вказаною ухвалою витребувано від державного нотаріуса Узинської міської державної нотаріальної контори Малькевич Л.В. належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . 04 грудня 2024 року на адресу суду надійшов лист від державного нотаріуса Узинської міської державної нотаріальної контори Малькевич Л.В. про те, що спадкова справа після померлої [PERSON] не заводилася. 06 грудня 2024 року на адресу суду надійшла заява від представника позивача адвоката Давидюка Андрія Юрійовича, в якій останній просить розглядати справу за\~ відсутності сторони позивача, закрити підготовче провадження у справі та перейти до розгляду справи по суті, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд їх задоволити. Ухвалою суду від 06 грудня 2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 03 лютого 2025 року. Через неявку представника відповідача в судове засідання, призначене на 03 лютого 2025 року останнє судом відкладено та повторно призначено на 28 лютого 2025 року. 17 лютого 2025 року на адресу суду надійшов лист від державного нотаріуса Узинської міської державної нотаріальної контори Малькевич Л.В. про розгляд справи за її відсутності. 28 лютого 2024 року на адресу суду надійшла заява від представника позивача адвоката Давидюка Андрія Юрійовича, в якій останній просить розглядати справу за\~ відсутності сторони позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд їх задоволити. 28 лютого 2025 року представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату час та місце\~ судового засідання повідомлявся належним чином, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення.\~ Відповідно до ч.1 ст. 280 ЦПК України - суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. За таких обставин суд вважає за можливе проводити судове засідання за відсутності вказаних осіб. На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи судом встановлено наступне: [INFO] померла [PERSON] матір позивача. [INFO] помер [PERSON] - батько позивача. На праві приватної власності матері позивача належав житловий будинок за адресою: [ADDRESS] . 11 грудня 1985 року матір позивача залишила заповіт, яким заповіла все своє майно своєму синові [PERSON] . Постановою держаного нотаріуса Узинської державної нотаріальної контори від 01 жовтня 2024 року відмовлено позивачу у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину через пропуск строку для прийняття спадщини. Спадкова справа після смерті матері позивача не заводилася. Відповдіно до змісту експертного висновку Українського бюро лінгвістичних експертиз від 19 жовтня 2024 року запис російською мовою\~ прізвища позивача та його батьків\~ у документах, наданих для експертизи, є ідентичними. При вирішенні справи суд виходить з наступного: Згідно ст. 1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини, у відповідності до ст. 1218 ЦК України входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). Згідно роз`яснень п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. В обґрунтування поважності причини пропуску строку для приняття спадщини позивач посилається на відсутність обізнаності та на те, що лише в 2024 році він дізнався про наявність складеного в його інтересах заповіту зі сторони спадкодавця. Враховуючи наведене, відсутність відомостей про інших спадкоємців, які б претендували на спадкове майно, а також незначний часовий проміжок між виявленням складеного спадкодавцем в його інтересах заповіту, суд вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання ним у встановленому законом порядку заяви про прийняття спадщини, оскільки позивач, пропустив строк подачі заяви до нотаріальної контори з поважних причин. Таким чином, заявлений позов підлягає задоволенню в частині позовних вимог, пред`явлених до Узинської міської ради. В частині позовних вимог, пред`явлених до державного нотаріуса Узинської державної нотаріальної контори Малькевич Л.В. суд зазначає наступне: Позивачем у справі про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є спадкоємець, який пропустив такий строк. Належними відповідачами є спадкоємці, які прийняли спадщину і заперечують проти подання позивачем заяви про прийняття спадщини після спливу встановленого строку в межах нотаріального провадження. За їх відсутності відповідачем залучається територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Важливо враховувати, що за досліджуваною категорією цивільних справ не потрібно залучати як відповідачів приватного нотаріуса або державну нотаріальну контору через відсутність у них юридичної заінтересованості. Така позиція є незмінною та усталеною в судовій практиці. Приватні нотаріуси або державні нотаріальні контори є відповідачами лише у випадку, якщо позивач обґрунтовує свої вимоги неправомірними діями або бездіяльністю нотаріуса. Тобто предметом спору є дії або бездіяльність нотаріуса щодо оформлення спадкових прав позивача. За таких обставин суд вважає за доцільне відмовити в задоволенні позовних вимог щодо державного нотаріуса Узинської державної нотаріальної контори Малькевич Л.В. у зв`язку з тим, що державний нотаріус не буде належним відповідачем у даній справі.

Outcome: partial