Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-18 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] звернулась в суд з позовом до комунального закладу «Якушинецький ліцей» про визнання протиправним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Позов мотивовано тим, що 15.08.1981р. позивачка була прийнята на роботу на посаду вчителя початкових класів Якушинецької середньої школи наказом по Вінницькому районному відділу народної освіти від 14.08.1981р. №282 (наказ по школі №32 від 17.08.1981р.). 01.09.1983р. наказом по Вінницькому районному відділу народної освіти №408 позивачку було переведено на посаду вчительки російської мови і літератури Якушинецької середньої школи. 23.03.1999р. наказом № 53 позивачці присвоєно вищу кваліфікаційну категорію. 26.04.2001р. позивачці наказом №27 Встановлено кваліфікаційну категорію «Спеціаліст вищої категорії» та звання «Старший вчитель». З квітня 2006р. наказом №110 відділу освіти Вінницької районної державної адміністрації позивачці присвоєно педагогічне звання «учитель методист». 07.06.2007р. наказом по відділу освіти Вінницької РДА №150 від 05.06.2007р. в зв`язку із перейменуванням закладу позивачку було звільнено по переводу з посади вчителя зарубіжної літератури та російської мови Якушинецької СЗШ І-ІІІ ступенів в Якушинецьку СЗШ І-ІІІ ступенів гімназію на посаду вчителя зарубіжної літератури та російської мови. Цим же наказом по позивачка була по переводу прийнята на роботу в Якушинецьку СЗШ І-ІІІ ступенів гімназію на посаду вчителя зарубіжної літератури та російської мови. Рішенням 23 сесії 7 скликання Якушинецької сільської ради від 30.11.2018р. Якушинецьку СЗШ І-ІІІ ступенів гімназію перейменовано в Комунальний заклад «Якушинейький ліцей». У зв`язку із зміною у навчальному плані змінено посаду вчителя російської мови та літератури на посаду вчителя зарубіжної літератури разом з цим відповідний запис до трудової книжки позивачки внесено не було. 04.06.2024р. позивачка звернулася до директора КЗ «Якушинейький ліцей» про надання їй чергової відпустки з 17 червня по 11 серпня 2024р. За наказом №33-к від 11.06.2024р. позивачка перебувала в черговій відпустці з 17 червня по 11 серпня 2024р. Під час відпустки, 27 та 28 червня відповідно плану підвищення кваліфікації працівників КЗ «Якушинейький ліцей», за наказом директора від 05.1.2024р №1-о, позивачка проходила навчання (підвищення кваліфікації) в комунальному закладі вищої освіти «Вінницька академія безперервної освіти», що підтверджується листом вказаного закладу №01/1-323 від 25.09.2024р. та сертифікатом реєстраційний №227/6 від 28.6.2024р. Наказ про відкликання позивачки з відпустки на час навчання директором КЗ «Якушинейький ліцей» не видавався. 22.08.2024р. зважаючи на канікулярний період, позивачка звернулася до КЗ «Якушинейький ліцей» із заявою про надання їй додаткового дня відпочинку, з огляду на те, що 27.06.2024р. вона під час відпустки здійснювала навчання на курсах підвищення кваліфікації згідно з планом підвищення кваліфікації . Заява позивачки була задоволена, разом з цим наказ про надання додаткового дня відпочинку директором не видавався та позивачку з ним не ознайомлювали. 27.08.2024р., зважаючи на канікулярний період, позивачка повторно звернулася до директора КЗ «Якушинейький ліцей» із заявою про надання їй додаткового дня відпочинку, з огляду на те. що 28.06.2024р. вона під час відпустки здійснювала навчання на курсах підвищення кваліфікації. 04.09.2024р. позивачку було звільнено з роботи наказом №160 к/тр та одночасно їй було вручено наказ №159- к/тр від 03.09.2024р. про оголошення догани за порушення трудової дисципліни (відсутність на роботі 28.08.2024року без поважних причин.) Позивачка має вищу освіту та освітньо кваліфікаційний рівень спеціаліста. За наслідками атестації їй встановлено кваліфікаційну категорію «Спеціаліст вищої категорії» та звання «Учитель методист». Категорію та звання неодноразово підтверджено за наслідками атестації. Тобто позивачка має найвищий освітньо кваліфікаційний рівень. За час роботи позивачка неодноразово заохочувалась про що внесено сім записів до її трудової книжки. Також наказом Міністерства освіти і науки № 380 від 16.08.2016р. позивачка відзначена подякою цього центрального органу виконавчої влади в галузі освіти. Зазначена обставина підтверджує що у неї найвища продуктивність праці. Директор КЗ «Якушинейький ліцей» зухвало та цинічно порушив право позивачки на працю, допустив п дискримінацію за віковою ознакою, знецінення і нехтування її професійним рівнем та продуктивністю праці, при цьому порушив норми педагогічної етики. Наказ директора КЗ «Якушинейький ліцей » №159- к/тр про оголошення позивачці догани за порушення трудової дисципліни (відсутність на роботі 28.08.2024року без поважних причин) є протиправним, оскільки пояснення, у позивачки щодо порушення нею трудової дисципліни (відсутність на роботі 28.08.2024року без поважних причин.) не відбиралося. Просить визнати протиправним та скасувати наказ директора Комунального закладу «Якушинецький ліцей» № 159-к/тр від 03.09.2024р. « Про оголошення догани [PERSON] ». \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 11.12.2024 року відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження. \~ \~ \~ \~В судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали, просили задовольнити. \~ \~ \~ \~Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнав, заперечував щодо його задоволення. \~ \~ \~ \~Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд приходить до наступного висновку. \~ \~ \~ \~При розгляді справи судом встановлено наступні факти та відповідні їм правовідносини. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що 15.08.1981р. позивачка була прийнята на роботу на посаду вчителя початкових класів Якушинецької середньої школи наказом по Вінницькому районному відділу народної освіти від 14.08.1981р. №282 (наказ по школі №32 від 17.08.1981р.). 01.09.1983р. наказом по Вінницькому районному відділу народної освіти №408 позивачку було переведено на посаду вчительки російської мови і літератури Якушинецької середньої школи. 23.03.1999р. наказом № 53 позивачці присвоєно вищу кваліфікаційну категорію. 26.04.2001р. позивачці наказом №27 Встановлено кваліфікаційну категорію «Спеціаліст вищої категорії» та звання «Старший вчитель». З квітня 2006р. наказом №110 відділу освіти Вінницької районної державної адміністрації позивачці присвоєно педагогічне звання «учитель методист». 07.06.2007р. наказом по відділу освіти Вінницької РДА №150 від 05.06.2007р. в зв`язку із перейменуванням закладу позивачку було звільнено по переводу з посади вчителя зарубіжної літератури та російської мови Якушинецької СЗШ І-ІІІ ступенів в Якушинецьку СЗШ І-ІІІ ступенів гімназію на посаду вчителя зарубіжної літератури та російської мови. Цим же наказом по позивачка була по переводу прийнята на роботу в Якушинецьку СЗШ І-ІІІ ступенів гімназію на посаду вчителя зарубіжної літератури та російської мови. Рішенням 23 сесії 7 скликання Якушинецької сільської ради від 30.11.2018р. Якушинецьку СЗШ І-ІІІ ступенів гімназію перейменовано в Комунальний заклад «Якушинейький ліцей». У зв`язку із зміною у навчальному плані змінено посаду вчителя російської мови та літератури на посаду вчителя зарубіжної літератури разом з цим відповідний запис до трудової книжки позивачки внесено не було. Відповідно до приписів статті 139 КЗпП України працівники повинні працювати чесно і сумлінно, своєчасно точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків. Пунктом 22 статті 92 Конституції України визначено, що виключно законами України визначаються діяння, які. зокрема, є дисциплінарними правопорушеннями. Відповідно до пункту 4 частини першої\~статті 36 КЗпП України\~підставами припинення трудового договору є розірвання трудового договору з ініціативи працівника (статті 38, 39), з ініціативи власника або уповноваженого ним органу (статті 40, 41) або на вимогу профспілкового чи іншого уповноваженого на представництво трудовим колективом органу (стаття 45). Згідно з пунктом 3 частини першої\~статті 40 КЗпП України\~трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом лише у випадку, зокрема, систематичного невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо до працівника раніше застосовувалися заходи дисциплінарного чи громадського стягнення. Згідно із частиною першою\~статті 147 КЗпП України\~за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Частинами першою та другою\~статті 148 КЗпП України\~передбачено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Верховний Суд у постанові від 18 березня 2024 року у справі № 607/9072/22 виклав висновок про те, що «ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни». У постанові Верховного Суду від 27 квітня 2021 року у справі №461/8132/17 також сформульовано висновок щодо застосування норм права, з якого вбачається, що у трудовому праві діє принцип презумпції невинуватості, згідно з яким не можна працівника притягнути до дисциплінарної відповідальності, доки не доведена роботодавцем його вина, і працівник не зобов`язаний сам доводити свою невинуватість. Отже, ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Аналогічна правова позиція була викладена у постанові Верховного Суду від 27.06.2018 року по справі № 664/2820/15-ц, в постанові від 13 травня 2022 року в справі №331/2395/20, від 06 червня 2022 року в справі №487/1491/21. При вирішенні питання про правомірність притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності підлягає з`ясуванню, в чому конкретно проявилось порушення трудової дисципліни, чи додержані власником або уповноваженим ним органом, передбачені ст.\~147-1,\~148,\~149 КЗпП України\~правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи правомочним органом накладено дисциплінарне стягнення, чи не закінчився для цього встановлений строк, чи не застосовувалось вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувались при обранні виду стягнення ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника. У трудовому праві діє принцип презумпції невинуватості, згідно з яким не можна працівника притягнути до дисциплінарної відповідальності, доки не доведена роботодавцем його вина, а працівник не зобов`язаний сам доводити свою невинуватість. Аналогічна правова позиція була викладена у постанову Верховного Суду від 23 січня 2019 року по справі № 461/8132/17. Як вбачається із наказу № 159-к/тр від 03.09.2024 року у зв`язку із порушенням трудової дисципліни, відповідно до статті 139, частини другої статті 140, пункту 1 частини першої статті 147, частини першої статті 147-1 КЗпП України, враховуючи позицію Верховного Суду України в справі № 331/2395/20,

Outcome: approved