Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-17 00:00:00

В листопаді 2024 року [PERSON] звернулася до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із позовом про встановлення факту родинних відносини та визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в обґрунтування якого вказала, що [INFO] померла мати позивачки [PERSON] , яка на випадок своєї смерті мати зробила таке розпорядження: «належну мені на праві приватної власності квартиру [ADDRESS] я заповідаю донькам - [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , в рівних частках кожній, за умови довічного проживання в цій квартирі її сина - [PERSON] , [INFO] ». Спадкова справа після смерті [PERSON] була заведена 26.01.2024 року приватним нотаріусом Лавришиною Антоніною Оксентіївною. 24 вересня 2024 року приватним нотаріусом Лавришиною А.О. [PERSON] видано Свідоцтво про право на спадщину за заповітом (на 5/12 квартири). Одночасно, нотаріусом було встановлено, що брат позивачки [PERSON] , мав право на обов`язкову частку у спадщині на підставі статті 1241 Цивільного кодексу України на 1/6 частку спадкового майна. Свідоцтво про право на обов`язкову частку не видавалося. Під час звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері така обставина як обов`язкова частка у спадковому майні брата позивачки [PERSON] встановлена не була. [PERSON] помер [INFO] . З метою прийняття спадщини (частки квартири як обов`язкової частки після смерті матері), [PERSON] звернулася до Приватного нотаріуса Хмельницького міського нотаріального округу Лавришиної Антоніни Оксентіївни. Проте, на таке звернення до нотаріуса, отримала лист, яким було роз`яснено, що [PERSON] пропущено строк для прийняття спадщини. Крім того, приватним нотаріусом повідомлено, що [PERSON] не надано документів, які підтверджують, що померлий [PERSON] є її рідним братом по матері [PERSON] , яка померла [INFO] , що на момент смерті проживала за адресою: [ADDRESS] , у зв`язку з чим просить визначити додатковий строк в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини та встановити факт родинних відносин. \~ \~ \~ \~В судовому засіданні представник позивача, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити з підстав викладених у позовній заяві. Представник відповідача в судове засідання не з`явилася, подала заяву про слухання справи без її участі та відзив на позов в якому вказала, що позивач у позовній заяві стверджує, що причиною пропуску строку для прийняття спадщини є встановлення обов`язкової частки померлого [PERSON] під час оформлення спадкових прав після смерті їхньої матері . Однак, в той самий час позивач зазначає, що свідоцтво на обов`язкову частку [PERSON] не видавалося та під час звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері така обставина як обов`язкова частка у спадковому майні брата позивачки встановлена не була. Мати позивача померла [INFO] , брат - [PERSON] помер [INFO] . Відповідно між датами смерті існував тривалий проміжок часу, який надавав можливість позивачу звернутися вчасно до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. У позовній заяві відсутнє чітке обґрунтування пропуску визначеного законом строку для подання заяви про прийняття спадщини. Таким чином, позивачем не додано жодних документів, що підтверджували б факт родинних відносин із померлим, а додані документи до справи не є достатніми доказами для встановлення такого факту, просить відмовити у задоволені позову. Відповідач [PERSON] в судове засіданні не з`явилась, подала заяву про розгляд справи за її відсутності, не заперечує щодо задоволення позовних вимог. Суд, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини справи та відповідні правовідносини. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] , після смерті якої відкрилась спадщина, до складу якої входить квартира [ADDRESS] . Згідно заповіту від 18.07.2013, посвідченого приватним нотаріусом Хмельницького міського нотаріального округу Бережною Л.П. та зареєстрованого в реєстрі за № 2213, [PERSON] зробила таке розпорядження: «належну мені на праві приватної власності квартиру [ADDRESS] я заповідаю донькам - [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , в рівних частках кожній, за умови довічного проживання в цій квартирі її сина - [PERSON] , [INFO] ». 24 вересня 2024 року приватним нотаріусом Лавришиною А.О. [PERSON] видано Свідоцтво про право на спадщину за заповітом (на 5/12 квартири). Одночасно, нотаріусом було встановлено, що брат позивачки [PERSON] , мав право на обов`язкову частку у спадщині на підставі статті 1241 Цивільного кодексу України на 1/6 частку спадкового майна. Свідоцтво про право на обов`язкову частку не видавалося. [PERSON] помер [INFO] . Згідно листа від 23.10.2024 № 105/01-16, приватним нотаріусом повідомлено, що [PERSON] пропущено строк для подання заяв про прийняття спадщини та не надано документів, які підтверджують, що померлий [PERSON] є її рідним братом по матері [PERSON] , яка померла [INFO] , що на момент смерті проживала за адресою: [ADDRESS] . Згідно з частинами першою, другою\~статті 315 ЦПК України\~суд розглядає справи про встановлення факту зокрема щодо родинних відносин між фізичними особами. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~На підтвердження факту родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] як баром та сестрою, позивачем надано: свідоцтво про народження серія [NUMBER] [PERSON] , де внесено відомості про матір [PERSON] , свідоцтво серія [NUMBER] про одруження [PERSON] та [PERSON] , копію ордера на житлове приміщення від 20.12.2004 на ім`я [PERSON] , до складу сім`ї якої входив [PERSON] . Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] суду пояснив, що [PERSON] та [PERSON] брат і сестра, підтримували родинні відносини. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~За таких обставин, враховуючи, що встановлення факту родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] в позасудовому порядку неможливе, а також те, що факт родинних відносин, який просить встановити позивач, підтверджується письмовими матеріалами справи, суд дійшов висновку, що вимоги заявника є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з положеннями статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними». З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Так зазначив Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду 13.03.2020 р. у постанові у справі № 314/2550/17. Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. В обґрунтування поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини [PERSON] зазначила, що 24 вересня 2024 року приватним нотаріусом Лавришиною А.О. [PERSON] видано Свідоцтво про право на спадщину за заповітом (на 5/12 квартири). Одночасно, нотаріусом було встановлено, що брат позивачки [PERSON] , мав право на обов`язкову частку у спадщині на підставі статті 1241 Цивільного кодексу України на 1/6 частку спадкового майна. Свідоцтво про право на обов`язкову частку не видавалося. Під час звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері така обставина як обов`язкова частка у спадковому майні брата позивачки [PERSON] встановлена не була. Згідно зі статтею 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Відповідно до правової позицій Верховного Суду України, викладеної у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17 зазначено, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Враховуючи вищевикладене, заява [PERSON] підлягає задоволенню, слід визначити позивачу додатковий строк для подання заяви при прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Outcome: approved