Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-26 00:00:00

[PERSON] звернулась до Малиновського районного суду міста Одеси із позовом до Одеської міської ради про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якому просила визначити їй додатковий строк тривалістю в два місяці, з дня набрання рішення суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Позов обґрунтований наступними обставинами. [PERSON] , [INFO] , був товаришем батька позивача. [PERSON] та його дружині [PERSON] належало 127/1000 часток квартири [ADDRESS] . [INFO] [PERSON] померла, спадкоємцем першої черги був її чоловік [PERSON] . Після смерті дружини [INFO] [PERSON] склав заповіт, за яким все своє майно, де б воно не знаходилось, та з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що на день його смерті буде йому належати заповів [PERSON] . 22 липня 2013 року [PERSON] отримав після смерті дружини Свідоцтво про право на спадщину за законом на 127/2000 часток квартири [ADDRESS] . [INFO] [PERSON] помер, та після його смерті відкрилась спадщина у вигляді частки зазначеної квартири. Спадкоємців першої черги та інших черг після смерті [PERSON] не має. Останнім днем прийняття заяви про відкриття спадщини після смерті [PERSON] є [INFO] , що приходиться на вихідний день. Позивач зазначає, що є керівником відділення АТ КБ «Приватбанк» Універсальне в м. Одесі, та протягом квітня місяця 2024 року знаходилась на ротації в підрозділі банку м. Рені в Одеській області у період з 01.04.2024 року по 21.04.2024 року. Після повернення до м. Одеси, звернулася до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Калінюк Г.О. на ім?я позивача був наданий лист, в якому повідомлено, що строк прийняття спадщини пропущений, та необхідно звернутись до суду з питань визначення додаткового строку для прийняття спадщини. У відкритому судовому засіданні представник [PERSON] позов підтримала, просила його задовольнити. У відкритому судовому засіданні представник Одеської міської ради не заперечував щодо задоволення позову, питання щодо задоволення позову залишив на розсуд суду. Суд, заслухавши думку представників сторін, вивчивши позовну заяву, дослідивши матеріали справи, вивчивши нормативно-правові акти, які регулюють спірні правовідносини, проаналізувавши і оцінивши докази в їх сукупності вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що на підставі договору дарування, посвідченому Бичіхіною О.Ю. приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу 12.10.2010 року за реєстровим № 991, [PERSON] та [PERSON] належало 127/1000 часток квартири [ADDRESS] (а.с. 9). В цілому квартира складається з 6 житлових кімнат та підсобних приміщень, загальною площею 101,1 кв.м., в тому числі житловою площею 71.1 кв.м. Встановлено, що [INFO] [PERSON] померла, спадкоємцем першої черги був її чоловік [PERSON] . 22 липня 2013 року [PERSON] отримав після смерті дружини Свідоцтво про право на спадщину за законом на 127/2000 часток квартири [ADDRESS] (а.с. 13). [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 23 жовтня 2023 року (а.с. 5). 23 жовтня 2023 року [PERSON] уклала договір-замовлення на проведення поховання № 110587 та отримала свідоцтво про поховання № 003011 від 24 жовтня 2024 року, в якому зазначено, що [PERSON] поховала [PERSON] на Західному кладовищі. Реєстраційний номер поховання 107687 (а.с. 7-8). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді частки квартири [ADDRESS] . Останнім днем прийняття заяви про відкриття спадщини після смерті [PERSON] є [INFO] , що приходиться на вихідний день. Судом встановлено, що після смерті дружини [INFO] [PERSON] склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Мізрахі Е.В., за яким все своє майно, де б воно не знаходилось, та з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що на день його смерті буде йому належати заповів [PERSON] (а.с. 14). Як вбачається з матеріалів справи, 24 квітня 2024 року [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Калінюк Г.О. із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Калінюк Г.О. на ім?я позивача був наданий лист № 45/02/14 від 24 квітня 2024 року, в якому повідомлено, що строк прийняття спадщини пропущений, та необхідно звернутись до суду з питань визначення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с. 15). Надаючи правову кваліфікацію спірним правовідносинам, суд вважає, що вони регулюються Книгою VI ЦК України яка містить положення про спадкування. Обґрунтовуючи позов в частині пропуску строку на подачу заяви про прийняття спадщини, [PERSON] посилається на те, що строк на подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] був пропущений з поважних причин, оскільки протягом квітня 2024 року вона, як працівник АТ КБ «Приватбанк» знаходилась на ротації в підрозділі банку м. Рені в Одеській області. Так, згідно довідки № 20.1.0.0.0/7-241008/18 від 08 жовтня 2024 року, виданої АТ КБ «Приватбанк» вбачається, що у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 105 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Президентом України 24.02.2022 року був введений військовий стан. Співробітника, [PERSON] було відправлено на ротацію в місто Рені для підтримки та безперебійної роботи відділення на період з 01.04.2024 р. по 21.04.2024 р. (а.с. 17). Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1218 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з нормами ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу). Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Дії, що свідчать про намір спадкоємця прийняти спадщину, повинні бути вчиненні протягом шести місяців з дня відкриття спадщини (ст. 1270 Цивільного кодексу України). Таким чином, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини. Відповідно до статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За положенням ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Порушення права пов`язано з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспоренні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи. Таким чином, порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Суд погоджується з доводами позивача щодо поважності пропуску нею строку звернення із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] ,так як вони знайшли своє підтвердження наявними матеріалами справи. При таких обставинах суд вважає позовні вимоги [PERSON] законними, обґрунтованими, такими, що підтверджуються належними та допустимими доказами, а тому їх необхідно задовольнити. На підставі викладеного,

Outcome: approved