Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-23 00:00:00

До Дарницького районного суду м. Києва звернулась [PERSON] , з позовом до [PERSON] , про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. В обґрунтування позову зазначено, що позивач є власницею квартири [ADDRESS] . Зазначена квартира складається з чотирьох жилих кімнат, коридору, кухні, ванної, вбиральні та трьох балконів, загальною площею 123,9 кв.м. 31.05.2023 року в будинку по [ADDRESS] трапилось залиття, причиною якого стала тріщина на очищувачі фільтра в квартирі [ADDRESS] вказаного будинку, власником якої є [PERSON] . Вказаний факт було зафіксовано в актів від 12.06.2023 року, про залиття складений структурним підрозділом КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», ЖЕД -202 та затверджено в.о. начальника ЖЕД-202 Євтушенко Л.М. За для встановлення розміру матеріальних збитків, які завдано позивачу в результаті залиття її квартири, 26.09.2023 року було складено звіт № 79/23 про оцінку збитків нанесених власнику, відповідно до вказаного звіту станом на момент його складання, розмір збитку складає 546416,00 грн. Крім того зазначено, що внаслідок залиття квартири відбулась зміна звичного позивачу способу життя, виникла необхідність прикладати зусилля щоб усунути наслідки затоплення, звертатися за допомогою до адвоката, сертифікованого оцінювача, шукати інших спеціалістів, будівельників, електриків, столярів, витрачати час на пошук нового обладнання, у зв`язку з чим позивачу було завдано моральну шкоду. Враховуючи, що відповідачем в добровільному порядку вказана шкода не відшкодовується, позивач змушена звернутись до суду та просить стягнути з відповідача на її користь 546416,00 грн., матеріальну шкоду, 25000,00 грн., моральну шкоду, витрати пов`язані з залученням спеціаліста та отримання звіту у розмірі 9200,00 грн., та витрати на правову допомогу. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 01.02.2024 року було відкрито загальне позовне провадження по вказаній справ, призначено проведення підготовчого провадження. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 12.09.2024 року було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без участі позивача та її представника, позовні вимоги підтримали в повному обсязі Відповідач в судове засідання не з`явилась, про час і місце розгляду справи повідомлена належним чином. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. У зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомлену про дату, час та місце судового засідання відповідача, яка не повідомила про причини неявки, суд вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. Суд дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 25.12.2023 року, [PERSON] , є власником квартири [ADDRESS] . З відповіді КП Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» № 062/14-11072 від 21.08.2023 року, вбачається, що за даними реєстрових книг КП Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» об`єкт нерухомого майна за адресою: [ADDRESS] на праві приватної власності зареєстровано за [PERSON] 12.06.2023 року комісією у складі майстра технічного нагляду, майстра з есплуатації, слюсара-сантехника, слюсара-електрика, покривелнька було складено акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого (або холодного) водопостачання, у вказаному акті зазначено, що 31.05.2023 року в будинку [ADDRESS] трапилось залиття, причиною якого є тріщина на очищувачі фільтра (сосуд) в кв. [ADDRESS] , що призвело до залиття нижче розташованих квартир [ADDRESS] . 07.09.2023 року було складено акт огляду пошкоджень оздоблення та меблів після залиття квартири [ADDRESS] . Відповідно до звіту №79/23 про оцінку збитків нанесених власнику квартири [ADDRESS] від 26.09.2023 року по [ADDRESS] який складений 26.09.2023 року,сума збитків завданих власнику квартири внаслідок затоплення складає 546416,00 грн. Відповідно до ч. 2 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Як вбачається зі змісту ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Частиною 1 ст. 81 ЦПК України на сторін покладено обов`язок доказування і подання доказів. Це положення є одним із найважливіших наслідків принципу змагальності. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до положень ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Аналізуючи матеріали справи, суд приходить до висновку, що затоплення сталося з провини [PERSON] . На підтвердження розміру завданих збитків позивачем надано оцінку вартості матеріального збитку зі звіту якого вбачається, що розмір матеріального збитку позивача складає 546416,00 грн. Однією з основних засад судочинства, встановлених ст. 129 Конституції України, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Враховуючи засади змагальності сторін, відповідно до ст. 12 ЦПК України, слід зазначити, що під час розгляду справи відповідач не скористалася правом надати до суду доказів на спростування обґрунтування позивача. З урахуванням викладеного суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та не спростовані відповідачем під час розгляду справи в передбаченому законом порядку, а тому позовні вимоги в частині стягнення з відповідача на користь позивача матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття приміщення квартири [ADDRESS] у розмірі 546416,00 грн., підлягають задоволенню. Щодо вимог про відшкодування моральної шкоди у розмірі 25 000 грн. Позивач вказує, що неправомірними діями відповідача позивачу завдана моральна шкода, яка виразилась у тривалих негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження її майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди від 31 березня 1995 року №4 із змінами і доповненнями, розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більш ніж достатнім для розумного задоволення потреб потерпілої особи і не повинен призводити до її збагачення. Враховуючи наведене суд приходить до висновку, що розмір моральної шкоди, який визначено позивачем в сумі 25 000 грн., недоведеним та завищеним, виходячи із засад розумності і справедливості, тому позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню частково, та стягненню з відповідача на користь позивача завдану моральну шкоду у розмірі 2 500 грн. Відповідно до ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать і витрати на професійну правничу допомогу. Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути витрати на сплату судового збору та інші витрати пов`язанні з розглядом справи, судовий збір у розмірі 5714,16 грн., та витрати за проведення звіту матеріальних збитків внаслідок залиття квартири в розмірі 9200,00 грн. Щодо вимог про стягнення витрат на правничу допомогу суд приходить до наступного. Відповідно до статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги - це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору. Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (стаття 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»). Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги, документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, На підтвердження витрат, які поніс позивач на отримання професійної правничої допомоги до суду представником позивача надано платіжну інструкцію від 28.07.2023 року про сплату грошових коштів за юридичні послуги на рахунок АО «Тріумф» у розмірі 3500,00 грн., та платіжну квитанцію від 31.12.2023 року про сплату грошових коштів за юридичні послуги на рахунок АО «Тріумф» у розмірі 15000,00 грн. Разом з цим, позивачем суду не надано договору про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. З огляду на викладене, у суду відсутні підстави для стягнення з відповідача на користь позивача витрат на професійну правничу допомогу. На підставі викладеного та

Outcome: partial