Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-19 00:00:00

Заступник керівника Кременчуцької окружної прокуратури Полтавської області в інтересах держави в особі Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області звернувся до суду з позовом, де просить ухвалити рішення, яким стягнути з відповідача [PERSON] шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу вчиненням кримінального правопорушення у розмірі 202351 грн. На обґрунтування позову зазначив, що 27.05.2024 [PERSON] , маючи умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом без належного дозволу, у заборонений час, а саме у період нересту, прибув до берега Кам`янського водосховища р. Дніпро у м. Кременчук Полтавської області поблизу бази відпочинку « [INFO] », що за адресою: Полтавська область, м. Кременчук, вул. Набережна лейтенанта Дніпрова, 115, з метою незаконного вилову рибу для своїх особистих потреб. Реалізуючи свій злочинний умисел, [PERSON] встановив три власні риболовні ліскові сітки та здійснив незаконний вилов риби загальною вагою 16,22 кг. Таким чином [PERSON] у результаті незаконного зайняття рибним добувним промислом без належного дозволу, забороненим знаряддям лову риболовними сітками - порушив вимоги п.2 розділу 2, п.1 розділу 4 «Правил любительського рибальства». Розмір шкоди, заподіяної [PERSON] внаслідок незаконного вилову риби становить 202351 грн. Вироком Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 03.07.2024 [PERSON] визнаний винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України, та йому призначено покарання у виді обмеження волі строком на 1 рік. У добровільному порядку [PERSON] шкода не відшкодована. Вказав, що Кременчуцька окружна прокуратура повідомила Кременчуцьку міську раду Кременчуцького району Полтавської області про необхідність звернення до суду, однак уповноваженими органами упродовж тривалого часу не вжито жодних заходів, спрямованих на відшкодування шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорушення. З урахуванням вищевикладеного просив позовні вимоги задовольнити. Представник позивача Кременчуцької окружної прокуратури Полтавської області у судове засідання не з`явився. надав суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі. Кременчуцька міська рада Кременчуцького району Полтавської області у судове засідання свого представника не направила, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином. Відповідач [PERSON] у судове засідання повторно не з`явився, про день та час слухання справи був належним чином повідомлений. Відзиву на позову заяву та будь-яких клопотань до суду від відповідача не надходило, у зв`язку з чим суд, відповідно до положень ч.8 ст. 178 ЦПК України вирішує справу за наявними матеріалами. Згідно ч.1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвали заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. На підставі наявних у справі доказів, зі згоди представника позивача, який не заперечує проти заочного розгляду справи, суд ухвалив розгляд справи, відповідно до ст. 280 ЦПК України, проводити заочно. Вивчивши матеріали справи, дослідивши і оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, суд приходить до наступних висновків. Відповідно до ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч.1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. В силу ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Вироком Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 03.07.2024 (справа № 537/3310/24), який набрав законної сили, [PERSON] визнаний винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України, та йому призначено покарання у виді обмеження волі строком на 1 рік; вирішено долю речових доказів; відмовлено у задоволенні цивільного позову прокурора Кременчуцької окружної прокуратури Полтавської області Прокопенка М.Ю. в інтересах Держави в особі Кременчуцької територіальної громади м. Кременчука Полтавської області до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням у зв`язку з неналежним позивачем. З вироку вбачається, що, як встановлено судом, 27 травня 2024 року близько 18:00 год. [PERSON] , реалізуючи умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, без належного дозволу, в заборонений час - період нересту (наказ Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Полтавській області №329 від 22.03.2024 «Про перенесення строків заборони на добування (вилов) водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) на період нересту та затвердження переліку меж нерестових ділянок в районах діяльності (контролю) Полтавського рибоохоронного патруля у 2024 році»), прибув до берега Кам`янського водосховища р. Дніпро в м.Кременчук Полтавської області поблизу бази відпочинку « [INFO] », що за адресою: Полтавська область, м. Кременчук, вул. Набережна лейтенанта Дніпрова, буд. 115, з метою незаконного вилову риби для своїх особистих потреб. Реалізуючи свій злочинний умисел, [PERSON] , зайшов у воду Кам`янського водосховища р. Дніпро в м. Кременчук Полтавської області поблизу бази відпочинку « [INFO] », що за адресою: [ADDRESS] , в межах адміністративної території Кременчуцької територіальної громади, та близько 10 м від берега установив три власні риболовні ліскові сітки з параметрами: перша довжиною 50 м, висотою 1,8 м, вічком сіткового полотна 32 мм х 32 мм, друга довжиною 30 м, висотою 1,5 м, вічком сіткового полотна 36 мм х 36 мм, третя довжиною 40 м, висотою 1,5 м, вічком сіткового полотна 36 мм х 36 мм. Після чого покинув територію водосховища для того, щоб в сітки наловилась риба. 28 травня 2024 року близько 06:00 год. [PERSON] повернувся до залишених у водоймищі сіток та, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки у вигляді незаконного видобутку риби та бажаючи їх настання, посягаючи на суспільні відносини у сфері охорони та відтворення навколишнього природного середовища, раціонального використання природних ресурсів, за допомогою вказаних риболовних сіток, тобто забороненим знаряддям, здійснив у період нересту незаконний вилов риби загальною вагою 16,22 кг, в загальній кількості 123 екземпляра, тобто у великій кількості. Після чого сітки зі свіжовиловленою рибою склав у білий мішок та пакети, але о 07 год 43 хв був виявлений провідним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохороний патруль» Бажан О.А. на березі Кам`янського водосховища р. Дніпро в м. Кременчук Полтавської області поблизу бази відпочинку «Старий Томас», що за адресою: Полтавська область, м.Кременчук, вул. Набережна лейтенанта Дніпрова, буд. 115. Таким чином, вироком встановлено, що [PERSON] в результаті незаконного зайняття рибним добувним промислом, без належного дозволу, забороненими знаряддями лову риболовними сітками, порушив вимоги п. 2 розділу 2, п. 1 розділу 4 «Правил любительського рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19.09.2022, п.14 ст.11 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства» № 1126 від 18.07.1998, ст. 27 Закону України «Про тваринний світ». Внаслідок своїх протиправних дій, [PERSON] , незаконно добув рибу по видам та кількості: карась сріблястий 57 шт., розмір шкоди 1581 грн. за 1 екземпляр, на суму 90117 грн.; плоскирка 53 шт., розмір шкоди 1564 грн. за 1 екземпляр, на суму 82892 грн.; плітка 1 шт., розмір шкоди 1564 грн. за 1 екземпляр, на суму 1564 грн.; лящ 1 шт., розмір шкоди 1649 грн. за 1 екземпляр, на суму 1649 грн.; синець 1 шт., розмір шкоди 1564 грн. за 1 екземпляр, на суму 1564 грн.; сом 1 шт., розмір шкоди 5117 грн. за 1 екземпляр, на суму 5117 грн.; судак 1 шт., розмір шкоди 3587 грн. за 1 екземпляр, на суму 3587 грн.; окунь 2 шт., розмір шкоди 3162 грн. за 1 екземпляр, на суму 6324 грн.; краснопірка 2 шт., розмір шкоди 1564 грн. за 1 екземпляр, на суму 3128 грн.; лин 4 шт., розмір шкоди 1598 грн. за 1 екземпляр, на суму 6392 грн.; загальною вагою 16,22 кг, загальною кількістю 123 екземпляра, відповідно до накладних №28/05 від 28.05.2024, яка відноситься до водних живих ресурсів загальнодержавного значення, чим заподіяв істотну шкоду водним біоресурсам, добуваючи незаконно види риб. Згідно Такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів № 1042 від 29 вересня 2023 року, п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10 грудня 2004 року № 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля», «Біологічного обґрунтування уточнення кількісних показників визначення істотності шкоди, завданої водним біоресурсам внаслідок зайняття незаконним рибним добувним промислом внаслідок зміни законодавчої бази щодо відшкодування збитків за незаконне вилучення водних біоресурсів (на період 2023-2025 роки)», розробленим Інститутом рибного господарства Національної академії аграрних наук України від 09.01.2023, відповідно до висновку експерта Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України № СЕ-19/111-24/34564-ФХЕД від 17.06.2024 розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконного вилову риби [PERSON] , що мав місце в період часу з 27.05.2024 по 28.05.2024 на річці Дніпро Кам`янського водосховища в м. Кременчук Полтавської області поблизу бази відпочинку « [INFO] », що за адресою: [ADDRESS] , становить 202351 грн. Вирок набрав законної сили. Органи державної\~влади та\~органи місцевого\~самоврядування,\~їх посадові\~особи зобов`язані\~діяти лише\~на підставі,\~в межах\~повноважень та\~у спосіб,\~що передбачені\~Конституцією та\~законами України\~(частина\~друга статті\~19\~Конституції України).\~Статтею 131-1\~Конституції України\~визначено,\~що в\~Україні діє\~прокуратура,\~яка здійснює\~представництво інтересів\~держави в\~суді виключних\~випадках і\~в порядку,\~що визначені\~законом.Положеннями статті 56 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Частиною 1 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" встановлено, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Відповідно до частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини. Підставою для звернення до суду з цим позовом позивач вказує бездіяльність органу, який уповноважений здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, а саме бездіяльність Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області, яка не вжила жодних заходів, спрямованих на стягнення заподіяної шкоди, в тому числі і щодо звернення з позовом до суду. Так, листом № 52-10333вих-24 від 10.07.2024 Кременчуцька окружна прокуратура Полтавської області у порядку ч.4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» повідомила Кременчуцьку міську територіальну громаду в особі Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області про наявність підстав для здійснення представництва інтересів держави в особі Кременчуцької міської ради до [PERSON] щодо стягнення шкоди, заподіяної внаслідок вчинення кримінального проступку, у розмірі 202351 грн. та повідомила про необхідність вжиття заходів, спрямованих на усунення зазначених порушень законодавства до 10.08.2024. Листом № 01-36/11378 від 12.07.2024 виконавчий комітет Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області повідомив Кременчуцьку окружну прокуратуру Полтавської області, що Кременчуцькою міською радою Кременчуцького району Полтавської області не вживалися заходи претензійно-позовної роботи, а належне здійснення представництва інтересів Кременчуцької міської територіальної громади вбачається неможливим, оскільки міська рада не є учасником кримінального провадження та не наділена правом ознайомлюватися з матеріалами кримінального провадження. Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Отже, прокурором доведено, що він звертався із повідомленням до Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області про наявність підстав для здійснення представництва інтересів держави, проте Кременчуцька міська рада Кременчуцького району Полтавської області у розумні строки не виявила бажання вживати відповідних заходів. З урахуванням викладеного, суд вважає, що прокурором дотримано визначений статтею 23\~Закону України\~"Про\~прокуратуру" порядок звернення до суду з позовом в інтересах держави. Згідно з п.п.1 п.б ч.1 статті 33 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні, до делегованих повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить здійснення контролю за додержанням природоохоронного законодавства, використанням і охороною природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів. За змістом п.7 ч.3 статті 29, п.4 ч.1 статті 69-1 Бюджетного кодексу України, грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, сплачуються у визначеному вказаними нормами співвідношенні на рахунки спеціальних фондів Державного, обласних та місцевих бюджетів. Відповідно до п. 3 ч .2 ст. 11 ЦК України, завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі є підставою для виникнення цивільних прав та обов`язків. Згідно з п. 8 ч. 2 ст. 16 ЦК України способом захисту цивільних прав може бути відшкодування майнової шкоди. Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права має право на їх відшкодування. Відповідно до приписів статті 66\~Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Згідно із частиною 1 статті 1166\~Цивільного кодексу\~України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до статті 20\~Закону України\~«Про рибне\~господарство,\~промислове рибальство\~та охорону\~водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Частиною 6 ст. 82 ЦПК України встановлено, що вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Як встановлено вироком Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 03.07.2024 (справа № 537/3310/24) [PERSON] своїми умисними діями завдав шкоду державі в особі Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області на загальну суму 202351 грн. Розмір шкоди саме у такій сумі підтверджується також висновком експерта від 17.06.2027 та накладними 28/05 від 28 травня 2024 року. Добровільно шкода, заподіяна злочином, відповідачем не відшкодована, що не спростовано доказами. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову, а тому вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь держави шкоду у сумі 202351 грн. у порядку, визначеному п.7 ч.3 статті 29, п.4 ч.1 статті 69-1 Бюджетного кодексу України. Оскільки при\~подачі позову\~до суду\~позивач був\~звільнений від\~сплати судового\~збору в\~силу п.\~6\~ч.\~1\~ст.\~5\~Закону України\~«Про судовий\~збір»,\~то з\~відповідача в\~дохід держави\~слід стягнути судовий збір у розмірі 3028 грн.

Outcome: approved