Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-18 00:00:00

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Об`єднання «Хорс» звернулась до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «Харківське котлобудівельне підприємство «Котлоенергопроект», [PERSON] , Товариства з обмеженою відповідальністю «Енергетичні та енергозберігаючі системи», треті особи Товариство з обмеженою відповідальністю « Хаві продукт», приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Палєва Олена Миколаївна в якому просить суд: -\~ визнати недійсним договір купівлі-продажу від 02.10.2023, укладений між Приватним акціонерним товариством «Харківське котлобудівельне підприємство «Котлоенергопроект» та [PERSON] , який посвідчено приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Палєвою О.М. за реєст. № 606 та на підставі якого проведено державну реєстрацію права власності за [PERSON] (номер відомостей про речове право: 51953863); - визнати недійсним договір купівлі-продажу від 02.10.2023, укладений між Приватним акціонерним товариством «Харківське котлобудівельне підприємство «Котлоенергопроект» та [PERSON] , який посвідчено приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Палєвою О.М. за реєст. № 605 та на підставі якого проведено державну реєстрацію права власності за [PERSON] (номер відомостей про речове право: 51953067); - визнати недійсним договір купівлі-продажу від 13.10.2023, укладений між Приватним акціонерним товариством «Харківське котлобудівельне підприємство «Котлоенергопроект» та [PERSON] , який посвідчено приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Палєвою О.М. за реєст. № 673 та на підставі якого проведено державну реєстрацію права власності за [PERSON] (номер відомостей про речове право: 52118947); - відновити становище, яке існувало до порушення, шляхом повернення (реєстрації) Приватному акціонерному товариству «Харківське котлобудівельне підприємство «Котлоенергопроект» права власності на нежитлову будівлю літ. «Б-1», загальною площею 1659,1 кв.м., що розташована за адресою: [ADDRESS] , що розташована на земельній ділянці кадастровий номер 6310138500:12:002:0505 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2813024963120); - відновити становище, яке існувало до порушення, шляхом повернення (реєстрації) Приватному акціонерному товариству «Харківське котлобудівельне підприємство «Котлоенергопроект» права власності нежитлові приміщення першого поверху №№ 1-:-9, частка приміщення №№ 10, 11,12 в нежитловій будівлі літ. «В-3», загальною площею 371,1 кв.м., що розташовані за адресою: [ADDRESS] (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2806002963120); - відновити становище, яке існувало до порушення, шляхом повернення (реєстрації) Приватному акціонерному товариству «Харківське котлобудівельне підприємство «Котлоенергопроект» права власності на нежитлові приміщення першого поверху №№\~55-:-57 в нежитловій будівлі літ. «В-3», загальною площею 645,6 кв.м та нежитлова будівля літ. «Д-2» загальною площею 156,4 кв.м, що розташовані за адресою: [ADDRESS] (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2806037163120). Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржувані правочини\~порушують майнові інтереси позивача, як кредитора, і направлені на уникнення звернення стягнення на майно ПрАТ «Харківське котлобудівельне підприємство «Котлоенергопроект». Так, на підставі рішень Господарського суду Полтавської області від 16.11.2023 року по справі №\~917/322/23 та від 18.12.2023 року по справі № 917/805/23\~з ПрАТ «Харківське котлобудівельне підприємство «Котлоенергопроект» на користь ТОВ «Об`єднання «Хорс»\~стягнуто грошові кошти на загальну суму 115\~064 189,22 грн.\~ За заявами позивача приватним виконавцем виконавчого округу Полтавської області Скрипником В.Л. стосовно\~ПрАТ «ХКП «Котлоенергопроект» 03.05.2024 року розпочаті виконавчі провадження, які об`єднані в одне зведене виконавче провадження за № 74917913, щодо стягнення боргу на загальну суму 126 564 728,51 грн. (з урахуванням винагороди виконавця). Після відкриття виконавчих проваджень та перевірки майнового стану ПрАТ «ХКП «Котлоенергопроект» встановлено, що усі майнові активи у виді грошових коштів, нерухомості та виробничого обладнання, були виведені з рахунків та балансу підприємства\~ще під час судового розгляду вказаних справ шляхом укладення фраудаторних правочинів. Наразі у ПрАТ «ХКП «Котлоенергопроект» відсутні грошові кошти на рахунках, а також інше майно, за рахунок якого може бути здійснене погашення заборгованості за вищевказаними судовими рішеннями. Виходячи з того, що оскаржувані договори були вчинені боржником у період настання у нього зобов`язання із погашення заборгованості перед кредитором, позивач ставить під сумнів правомірність даних правочинів в частині їх відповідності загальним засадам цивільного законодавства (пункт 6 статті 3 ЦК України) та недопустимості зловживання правом (частина третя статті 13 ЦК України). Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 26.07.2024 року вказаний позов залишено без руху. 31.07.2024 року позивачем усунуто недоліки позовної заяви. 31.07.2024 р. представником позивача ТОВ «Об`єднання «Хорс» - адвокатом Євсюковим Ф.Б. подано клопотання про забезпечення позову, в якому останній просив суд: 1) накласти арешт на нерухоме майно - нежитлову будівлю літ. «Б-1», загальною площею 1659,1 кв.м., що розташована за адресою: [ADDRESS] , (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2813024963120), що належить на праві власності ТОВ «ЕНЕРГЕТИЧНІ ТА ЕНЕРГОЗБЕРІГАЮЧІ СИСТЕМИ» (номер відомостей про речове право: 52118947) та заборонити його відчуження; 2) накласти арешт на нерухоме майно - нежитлові приміщення першого поверху №№ 1-:-9, частка приміщення №№ 10, 11,12 в нежитловій будівлі літ. «В-3», загальною площею 371,1 кв.м., що розташовані за адресою: [ADDRESS] (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2806002963120), що належить на праві власності ТОВ «ЕНЕРГЕТИЧНІ ТА ЕНЕРГОЗБЕРІГАЮЧІ СИСТЕМИ» (номер відомостей про речове право: 51953067) та заборонити його відчуження; 3)\~накласти арешт\~на нерухоме\~майно -\~нежитлові приміщення\~першого поверху\~№№ 55-:-57\~в нежитловій\~будівлі літ.\~«В-3»,\~загальною площею\~ 645,6\~кв.м\~та нежитлова\~будівля літ.\~«Д-2»\~загальною площею\~156,4\~кв.м,\~що розташовані\~за адресою:\~ [ADDRESS] \~(реєстраційний\~номер об`єкта\~нерухомого майна\~2806037163120),\~що належить\~на праві\~власності ТОВ\~«ЕНЕРГЕТИЧНІ ТА\~ЕНЕРГОЗБЕРІГАЮЧІ СИСТЕМИ»\~(номер\~відомостей про\~речове право:\~51953863)\~та заборонити\~його відчуження. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 05.08.2024 року заяву ТОВ «Об`єднання «Хорс» про забезпечення позову задоволено. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 05.08.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку загального позовного провадження. 13.08.2024 р. представником позивача ТОВ «Об`єднання\~«Хорс» -\~адвокатом Євсюковим\~Ф. подано клопотання про залучення до участі у справі в якості співвідповідача Товариство з обмеженою відповідальністю « Енергетичні та енергозберігаючі системи». 26.08.2024 року представник\~ПрАТ «Харківське котлобудівельне підприємство «Котлоенергопроект» Холодов Л.Ю. через підсистему електронного суду ЄСІТС надав відзив на позовну заяву, в якому заперечив проти задоволення позову в повному обсязі, зазначивши, що позивачем не надано до суду жодного доказу, який би спростовував презумпцію правомірності оскаржуваних договорів, а також свідчив\~про недобросовісність набуття [PERSON] права власності на спірну нерухомість. В обґрунтування своїх заперечень проти позову представник ПрАТ «Харківське котлобудівельне підприємство «Котлоенергопроект» також послався на ті обставини, що на момент укладення спірних договорів були відсутні будь які обтяження чи заборони на відчуження нерухомого майна, яке виступало предметом купівлі продажу. 26.08.2024 р. представником ТОВ «Енергетичні та енергозберігаючі системи» - адвокатом Приблудою Є.В. надано через канцелярію суду пояснення щодо позову. \~26.08.2024\~р.\~представником ТОВ\~« Хаві\~продукт» -\~адвокатом Приблудою\~Є.В.\~надано \~через канцелярію\~суду пояснення\~щодо позову, в яких підприємство\~заперечило проти задоволення позову, вказавши, що позивачем не доведено належними доказами того факту, що на момент укладення оскаржуваних правочинів були порушенні його суб`єктивні цивільні права або інтереси. 27.08.2024\~р.\~представником відповідача\~ПАТ «Харківське\~котлобудівельне підприємство\~«Котлоенергопроект» -\~адвокатом \~Холодовим Л.Ю.\~подано відзив\~на позовну\~заяву, в якому також заперечило проти задоволення позову з тих підстав, що позивачем не надано доказів того, що ТОВ «Хаві продукт», передаючи до статутного капіталу ТОВ «Енергетичні та енергозберігаючі системи» спірну нерухомість, мало на меті уникнення звернення кредитором стягнення на майно ПрАТ «Харківське котлобудівельне підприємство «Котлоенергопроект». \~\~ Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 29.08.2024 року заяву представника позивача - адвоката Євсюкова Ф. про залучення до участі у справі в якості співвідповідача Товариство з обмеженою відповідальністю «Енергетичні та енергозберігаючі системи» - задоволено. Залучено до участі у даній справі у якості співвідповідача Товариство з обмеженою відповідальністю «Енергетичні та енергозберігаючі системи». 03.09.2024 р. представником позивача ТОВ «Об`єднання «Хорс» - адвокатом Євсюковим Ф.Б. подано відповідь на відзив. 10.09.2024 р. представником відповідача ПАТ «Харківське котлобудівельне підприємство «Котлоенергопроект» - адвокатом Холодовим Л.Ю. подано заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву. 16.09.2024 р. представником відповідача [PERSON] адвокатом Шпіньова О.М. подано відзив на позовну заяву, в якому вона заперечила проти задоволення позовних вимог, пославшись на правомірність набуття нею право власності на спірну нерухомість. 18.09.2024\~р.\~представником відповідача\~ТОВ «Енергетичні\~та енергозберігаючі\~системи» -\~адвокатом Приблудою\~Є.В.\~подано відзив\~на позовну\~заяву, в якому також заперечило проти задоволення позову з тих підстав, що позивачем не надано доказів того, що ТОВ «Хаві продукт», передаючи до статутного капіталу ТОВ «Енергетичні та енергозберігаючі системи» спірну нерухомість, мало на меті уникнення звернення кредитором стягнення на майно ПрАТ «Харківське котлобудівельне підприємство «Котлоенергопроект». \~ Представники позивача у судовому засіданні просили суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Присутні у судовому засіданні представники ПрАТ «Харківське котлобудівельне підприємство «Котлоенергопроект», ТОВ «Хаві продукт» та ТОВ «Енергетичні та енергозберігаючі системи» просили суд відмовити в задоволенні позовних вимог з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву та письмових поясненнях. Суд, заслухавши пояснення представників сторін та інших учасників судового процесу, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Рішеннями Господарського суду Полтавської області від 16.11.2023 року по справі №\~917/322/23 та від 18.12.2023 року по справі № 917/805/23 з ПрАТ «Харківське котлобудівельне підприємство «Котлоенергопроект» на користь ТОВ «Об`єднання «Хорс» стягнуто грошові кошти на загальну суму 115\~064 189,22 грн.\~ Вищезазначені судові акти набрали чинності та з метою їх виконання 03.05.2024 року приватним виконавцем виконавчого округу Полтавської області Скрипником В.Л. були розпочаті\~ виконавчі провадження щодо стягнення з ПрАТ «ХКП «Котлоенергопроект» заборгованості в загальному розмірі 126 564 728,51 грн. (зведене в/п № 74917913).\~\~\~\~ В ході виконавчого провадження та здійснення перевірки майнового стану ПрАТ «Харківське котлобудівельне підприємство «Котлоенергопроект» було встановлено, що у боржника відсутні будь-які матеріальні активи за рахунок яких можливо здійснити погашення присудженої до стягнення заборгованості. 02.10.2023 року ПрАТ «Харківське котлобудівельне підприємство «Котлоенергопроект» в особі директора Ліфшиця Володимира Давидовича на підставі договору № 606 здійснив відчуження на користь [PERSON] нежитлові приміщення першого поверху №№ 55-:-57 в нежитловій будівлі літ. «В-3», загальною площею 645,6 кв.м та нежитлова будівля літ. «Д-2» загальною площею 156,4 кв.м, що розташовані за адресою: [ADDRESS] . На підставі договору №\~606 та згідно з рішенням про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №\~69551387 приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Палєва Олена Миколаївна (надалі нотаріус Палєва О.М.) зареєструвала за [PERSON] право власності на вищезазначені нежитлові приміщення (номер відомостей про речове право: 51953863). 02 жовтня 2023 року\~ПрАТ «Харківське котлобудівельне підприємство «Котлоенергопроект» в особі директора Ліфшиця Володимира Давидовича на підставі договору №\~605 здійснив відчуження на користь [PERSON] нежитлові приміщення першого поверху №№ 1-:-9, частка приміщення №№ 10, 11,12 в нежитловій будівлі літ. «В-3», загальною площею 371,1 кв.м., що розташовані за адресою: [ADDRESS] . На підставі договору №\~605 та згідно з рішенням про державну реєстрацію прав та їх обтяжень 69550429 нотаріус Палєва О.М. зареєструвала за [PERSON] право власності на вищезазначені нежитлові приміщення (номер відомостей про речове право: 51953067). 13 жовтня 2023 року\~ПрАТ «Харківське котлобудівельне підприємство «Котлоенергопроект»\~ в особі директора Ліфшиць Володимира Давидовича на підставі договору №\~673 здійснив відчуження на користь [PERSON] нежитлову будівлю літ. «Б-1», загальною площею 1659,1 кв.м., що розташована за адресою: [ADDRESS] . На підставі договору №\~673 та згідно з рішенням про державну реєстрацію прав та їх обтяжень 69740978 [PERSON] зареєструвала за [PERSON] право власності на вищезазначену нежитлову будівлю (номер відомостей про речове право: 52118947). 08 грудня 2023 року [PERSON] на підставі договору №\~1090 здійснює відчуження на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Хаві продукт»\~(надалі ТОВ «Хаві продукт») нежитлові приміщення першого поверху №№ 1-:-9, частка приміщення №№ 10, 11,12 в нежитловій будівлі літ. «В-3», загальною площею 371,1 кв.м., що розташовані за адресою: [ADDRESS] . На підставі договору №\~1090 та згідно з рішенням про державну реєстрацію прав та їх обтяжень 70608037 приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Гібадулова Лариса Августинівна (надалі нотаріус Гібадулова Л.А.) зареєструвала за Товариством з обмеженою відповідальністю «Хаві продукт» право власності на майно (номер відомостей про речове право: 52864523). 08 грудня 2023 року [PERSON] на підставі договору №\~1089 здійснює відчуження на користь ТОВ «Хаві продукт» нежитлові приміщення першого поверху №№ 55-:-57 в нежитловій будівлі літ. «В-3», загальною площею 645,6 кв.м та нежитлова будівля літ. «Д-2» загальною площею 156,4 кв.м, що розташовані за адресою: [ADDRESS] . На підставі договору №\~1090 та згідно з рішенням про державну реєстрацію прав та їх обтяжень 70607749 нотаріус Гібадулова Л.А. зареєструвала за ТОВ «Хаві продукт» право власності на майно (номер відомостей про речове право: 52864295). 08 грудня 2023 року [PERSON] на підставі договору №\~1088 здійснює відчуження на користь ТОВ «Хаві продукт»\~нежитлову будівлю літ.«Б-1», загальною площею 1659,1 кв.м., що розташована за адресою: [ADDRESS] . На підставі договору № 1088 та згідно з рішенням про державну реєстрацію прав та їх обтяжень 70607547 нотаріус Гібадулова Л.А. зареєструвала за ТОВ «Хаві продукт» право власності на майно (номер відомостей про речове право:\~52864078). 13 грудня 2023 року [PERSON] , який\~ проживає/зареєстрований за адресою: [ADDRESS] (що\~вбачається з\~інформації про\~кінцевого бенефіціара\~з ЄДР) здійснює державну реєстрацію Товариства з обмеженою відповідальністю «Енергетичні та енергозберігаючі системи» (надалі ТОВ «ЕЕС», код ЄДРПОУ 45168411) з основним КВЕДом 71.12 діяльність у сфері інжинірингу, геології та геодезії, надання послуг технічного консультування в цих сферах. 09 січня 2024 року\~протоколом загальних зборів учасників ТОВ\~«Енергетичні та енергозберігаючі системи» надано згоду ТОВ «Хаві продукт» на внесення частки до статутного капіталу у вигляді нерухомого майна, а саме: - нежитлова будівля літ. «Б-1», загальною площею 1659,1 кв.м., що розташована за адресою: [ADDRESS] вартістю 10\~333\~698,43 грн; - нежитлові приміщення першого поверху №№ 1-:-9, частка приміщення №№ 10, 11,12 в нежитловій будівлі літ. «В-3», загальною площею 371,1 кв.м., що розташовані за адресою: [ADDRESS] вартістю 759\~803,71 грн. - нежитлові приміщення першого поверху №№ 55-:-57 в нежитловій будівлі літ. «В-3», загальною площею 645,6 кв.м та нежитлова будівля літ. «Д-2» загальною площею 156,4 кв.м, що розташовані за адресою: [ADDRESS] вартістю 1\~246\~71,86 грн. Згідно з доводами позивача оспорювані договори купівлі-продажу нерухомості були вчинені вже після того, як ТОВ «Об`єднання «Хорс» розпочало процедуру судового стягнення коштів з ПрАТ «Харківське котлобудівельне підприємство «Котлоенергопроект» і впродовж розгляду Господарським судом Полтавської області справ №\~917/322/23 та № 917/805/23 усе нерухоме майно боржника було відчужене з метою його виведення з-під майбутнього стягнення. Вищевказані обставини стали підставою для звернення позивача до суду із даним позовом про визнання таких правочинів недійсними та відновлення становища, яке існувало до порушення суб`єктивних цивільних прав ТОВ «Об`єднання «Хорс». Суд, надаючи правову оцінку заявленим позовним вимогам та їх нормативно правовому обґрунтуванню, зазначає наступне. \~ \~\~ Статтею 129-1 Конституції України передбачено, що суд ухвалює рішення іменем України, судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Відповідно до статті 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Пунктом 2 частини 1 статті 2 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження здійснюється з дотриманням таких засад, як, зокрема, обов`язковості виконання рішень. Статтею 6 Європейської конвенції з прав людини передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Що стосується виконання судових рішень, стаття 6 Конвенції застосовується на усіх стадіях провадження. Виконання рішення суду будь-якої інстанції необхідно розглядати як важливу частину «судового провадження» відповідно до статті 6 (Горнсбі проти Греції). Абзацом 7 статті 41 Конституції України передбачено, що використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі. Для приватного права апріорі властивою є така засада як розумність. Розумність характерна як для оцінки/врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватно-правових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і для тлумачення процесуальних норм (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 червня 2021 року у справі N 554/4741/19, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2022 року у справі № 520/1185/16-ц, постанову Великої Палати Верховного Суду від 08 лютого 2022 року у справі №\~209/3085/20). Згідно з пунктом 6 статті 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Тлумачення як статті 3 ЦК України загалом, так і пункту 6 статті 3 ЦК України, свідчить, що загальні засади (принципи) цивільного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, в першу чергу, акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, проявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії. Дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними. Тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. Згідно з частиною 2 статті 13 ЦК України, при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Відповідно до частини 3 статті 13 ЦК України, не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. Рішенням Конституційного Суду України від 28 квітня 2021 року N 2-р (II)/2021 у справі N 3-95/2020 (193/20) визнано, що частина третя статті 13, частина третя статті 16 ЦК України не суперечать частині другій статті 58 Конституції України та вказано, що "оцінюючи домірність припису частини третьої статті 13 Кодексу, Конституційний Суд України констатує, що заборону недопущення дій, що їх може вчинити учасник цивільних відносин з наміром завдати шкоди іншій особі, сформульовано в ньому на розвиток припису частини першої статті 68 Основного Закону України, згідно з яким кожен зобов`язаний не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Водночас словосполука "а також зловживання правом в інших формах", що також міститься у частині третій статті 13 Кодексу, на думку Конституційного Суду України, за своєю суттю є засобом узагальненого позначення одразу кількох явищ з метою уникнення потреби наведення їх повного або виключного переліку. Здійснюючи право власності, у тому числі шляхом укладення договору або вчинення іншого правочину, особа має враховувати, що реалізація свободи договору як однієї із засад цивільного законодавства перебуває у посутньому взаємозв`язку з установленими Кодексом та іншими законами межами здійснення цивільних прав, у тому числі права власності. Установлення Кодексом або іншим законом меж здійснення права власності та реалізації свободи договору не суперечить вимогам Конституції України, за винятком ситуацій, коли для встановлення таких меж немає правомірної (легітимної) мети або коли використано юридичні засоби, що не є домірними. У зв`язку з тим, що частина третя статті 13 та частина третя статті 16 Кодексу мають на меті стимулювати учасників цивільних відносин до добросовісного та розумного здійснення своїх цивільних прав, Конституційний Суд України дійшов висновку, що ця мета є правомірною (легітимною)". Приватно-правовий інструментарій не повинен використовуватися учасниками цивільного обороту для уникнення чи унеможливлення сплати боргу (коштів, збитків, шкоди) або виконання судового рішення про стягнення боргу (коштів, збитків, шкоди), що набрало законної сили. Про зловживання правом і використання приватно-правового інструментарію всупереч його призначенню проявляється в тому, що особа (особи) "використовувала/використовували право на зло". Правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним (стаття 204 ЦК України). Презумпція правомірності правочину означає те, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що зумовлює набуття, зміну чи припинення породжує, змінює або припиняє цивільних прав та обов`язків, доки ця презумпція не буде спростована. Таким чином, до спростування презумпції правомірності правочину всі права, набуті сторонами за ним, можуть безперешкодно здійснюватися, а створені обов`язки підлягають виконанню. Спростування презумпції правомірності правочину відбувається тоді: коли недійсність правочину прямо встановлена законом (тобто має місце його нікчемність); якщо він визнаний судом недійсним, тобто існує рішення суду, яке набрало законної сили (тобто оспорюваний правочин визнаний судом недійсним). Недійсність договору як приватно-правова категорія, покликана не допускати або присікати порушення приватних прав та інтересів або ж їх відновлювати. До правових наслідків недійсності правочину належить те, що він не створює юридичних наслідків. Тобто, правовим наслідком недійсності договору є по своїй суті "нівелювання" правового результату породженого таким договором (тобто вважається, що не відбулося переходу/набуття/зміни/ встановлення/припинення прав взагалі). В ЦК України закріплений підхід, при якому оспорюваність правочину конструюється як загальне правило. Оспорюваний правочин визнається недійсним судом, якщо одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом (частина третя статті 215 ЦК України). Правочин, недійсність якого не встановлена законом (оспорюваний правочин), породжує правові наслідки (набуття, зміну або припинення прав та обов`язків), на які він був направлений до моменту визнання його недійсним на підставі рішення суду. Оспорювання правочину відбувається тільки за ініціативою його сторони або іншої заінтересованої особи шляхом пред`явлення вимог про визнання правочину недійсним (позов про оспорювання правочину, ресцисорний позов). Згідно із частиною першою статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами 1 3, 5 та 6 статті 203 цього Кодексу. В силу частин 1 3, частини 5 статті 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Відповідно до статті 204 ЦК України, правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. За частиною 3 статті 215 ЦК України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин). Частина 4 статті 263 ЦПК при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 жовтня 2020 року в справі №\~755/17944/18 зроблено висновок, що однією із основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність (пункт 6 частини першої статті 3 ЦК України) і дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними. Тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. Згідно з частиною третьою статті 13 ЦК України не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. Договором, що вчиняється на шкоду кредиторам (фраудаторним договором), може бути як оплатний, так і безоплатний договір. Застосування конструкції фраудаторності при оплатному цивільно-правовому договорі має певну специфіку, яка проявляється в обставинах, що дозволяють кваліфікувати оплатний договір як такий, що вчинений на шкоду кредитору. Сам факт укладання договору боржником у період настання у нього зобов`язання із погашення заборгованості перед кредитором, має ставитися під сумнів у частині його добросовісності та набуває ознак фраудаторного правочину\~(аналогічні позиції викладені\~Верховним Судом у постановах від 24.07.2019 у справах № 405/1820/17, №372/3541/16-ц від 13.05.2020, №910/8357/18 від 28.11.2019, №922/1903/18 від 20.05.2020, №619/82/19 від 11.11.2020). Також відповідно до позиції, викладеної у постанові Верховного Суду у складі Другої судової палати Касаційного цивільного суду\~від 19 травня 2021 року у справі №693/624/19, приватно-правовий інструментарій не повинен використовуватися учасниками цивільного обороту для уникнення сплати боргу (коштів, збитків, шкоди).\~ Боржник, який відчужує майно після пред`явлення до нього позову про стягнення заборгованості або виникнення у нього обов`язку зі сплати боргу, діє очевидно недобросовісно та зловживає правами стосовно кредитора, оскільки уклав договір, який порушує майнові інтереси кредитора і направлений на недопущення звернення стягнення на майно боржника. Тому правопорядок не може залишати поза реакцією такі дії, які хоч і не порушують конкретних імперативних норм, але є очевидно недобросовісними та зводяться до зловживання правом. Як наслідок, не виключається визнання договору недійсним, направленого на уникнення звернення стягнення на майно боржника, на підставі загальних засад цивільного законодавства (пункт 6 статті 3 ЦК України) та недопустимості зловживання правом (частина третя статті 13 ЦК України) (аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі №369/11268/16-ц). Як вказав Верховний Суд у постанові від 23.05.2023 у справі № 936/721/21, будь-який правочин, вчинений боржником у період настання у нього зобов`язання із погашення заборгованості перед кредитором, внаслідок якого боржник перестає бути платоспроможним, має ставитися під сумнів у частині його добросовісності та набуває ознак фраудаторного правочину. Боржник не є абсолютно вільним у обранні варіантів власної поведінки, його дії не повинні призводити до такого стану, у якому він ставатиме неплатоспроможним перед своїми кредиторами. В обранні варіанта добросовісної поведінки боржник зобов`язаний піклуватися про те, щоб його юридично значимі вчинки були економічно обґрунтованими. Також поведінка боржника повинна відповідати критеріям розумності, що передбачає, що кожне зобов`язання, яке правомірно\~виникло, повинно бути виконано належним чином, а тому кожний кредитор вправі розраховувати, що усі існуючі перед ним зобов`язання за звичайних умов будуть належним чином та своєчасно виконані. Тому усі боржники мають на меті добросовісно виконати усі свої зобов`язання, а в разі неможливості такого виконання\~надати справедливе та своєчасне задоволення прав та правомірних інтересів кредитора. При цьому та обставина, що правочин з третьою особою якому боржник відчужив майно, реально виконаний, не виключає тієї обставини, що він направлений на уникнення звернення стягнення на майно боржника та, відповідно, може бути визнаний недійсним на підставі загальних засад цивільного законодавства. Такий висновок зроблено у постанові Верховного Суду від 14.01.2020 року у справі № 489/5148/18. Як вбачається з матеріалів справи, ПрАТ «Харківське котлобудівельне підприємство «Котлоенергопроект»,\~будучи обізнаним про наявність відкритих стосовно нього судових проваджень у справах №\~917/322/23 та № 917/805/23, та вже після пред`явлення до нього позовних вимог про стягнення коштів з боку ТОВ «Об`єднання «Хорс», здійснило відчуження всієї належної підприємству на праві приватної власності нерухомості. \~ \~ При цьому, надаючи оцінку вищевказаним обставинам, судом враховано, що такі правочини були укладені підприємством боржника із афілійованою із ним особою, а саме\~ [PERSON] , яка є дружиною директора та власника ПрАТ «ХКП «Котлоенергопроект». Так, із пунктів 1.5.1 Договорів № № 605, 606, 673 слідує, що покупець придбаває об`єкт у спільну сумісну власність подружжя. Чоловік покупця, [PERSON] , [INFO] , надав згоду на купівлю об`єкту та укладення\~дружиною Договору. Крім того, суд зважає також й на ту обставину, що ціна за яку були продані спірні об`єкти нерухомості фактично відповідає їх балансовій вартості, що ставить під сумнів економічну доцільність їх реалізації. Встановлені обставини свідчать про недобросовісну поведінку та зловживання правом з боку\~ПрАТ «ХКП «Котлоенергопроект», оскільки реалізація спірного нерухомого майна\~на користь [PERSON] призвела до неможливості погашення присудженої до стягнення на користь ТОВ «Об`єднання «Хорс» заборгованості. Відповідно до ч. 1\~ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. В ході розгляду даної справи, суд дійшов висновку, що вданому випадку ПрАТ «Харківське котлобудівельне підприємство «Котлоенергопроект», усвідомлюючи характер свого діяння, недобросовісно, зловживаючи своїми цивільними правами, передбачаючи наслідки своїх дій та бажаючи їх настання, вчинило правочин на шкоду правам інших осіб, зокрема ТОВ «Об`єднання «Хорс», оскільки відчуження належного йому майна відбулося з метою уникнення звернення стягнення кредитором на його майно як боржника. Відповідно до ч. ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Позивачем надані належні, допустимі та достовірні докази, що підтверджують встановлені обставини. Натомість, відповідачами та третіми особами не надано будь-яких належних доказів на спростування вимог позивача та встановлених фактів і обставин. Суд вважає за необхідне також зазначити, що даному випадку має місце позаконкурсне оспорювання фраудаторних правочинів.\~Недійсність фраудаторного правочину в позаконкурсному оспорюванні має гарантувати інтереси кредитора (кредиторів) «через можливість доступу до майна боржника», навіть і того, що знаходиться в інших осіб. Метою позаконкурсного оспорювання - є повернення майна боржнику задля звернення на нього стягнення, тобто, щоб кредитор опинився в тому положенні, яке він мав до вчинення фраудаторного правочину (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 05.04.2023 у справі №\~523/17429/20). У спірних правовідносинах, у разі встановлення відповідних обставин справи, ефективним способом захисту права/інтересу кредитора за вимогою про повернення сторін в первісний стан, тобто відновлення становища яке існувало до порушення (пункт 4 частини другої статті 16 ЦК України), є повернення відповідного майна боржнику і для такого повернення оспорювання наступних правочинів (реєстраційних дій) щодо цього майна не вимагається (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 12.04.2023 у справі № 161/12564/21). Рішення суду про відновлення становища, яке існувало до порушення, шляхом повернення права власності є підставою для внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про державну реєстрацію права за боржником (Ухвала Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 28.07.2021 у справі № 754/5841/17). Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Відтак, беручи до уваги такі чинники, як справедливість і розумність в рамках застосування принципу верховенства права, повно та всебічно дослідивши обставини справи, оцінивши зібрані докази кожен окремо та у їх сукупності, на підставі вказаних норм закону суд дійшов висновку що позовні вимоги ТОВ «Об`єднання «Хорс» про визнання недійсними договорів, а також відновлення становища, яке існувало до порушення суб`єктивного цивільного права, підлягають задоволенню в повному обсязі.\~ \~ Відповідно до ст. 133, 141 ЦПК України, суд вважає необхідним стягнути на користь позивача з кожного з відповідачів судовий збір.

Outcome: approved