Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-27 00:00:00

22.01.2025 року до Таращанського районного суду Київської області надійшла позовна заява ТОВ «Алекскредит» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором про надання кредиту №7127784 від 28.06.2024 року у розмірі 82008,51 грн., з яких 20050 грн.- заборгованість за сумою кредиту; 51933,51 грн.- заборгованість по процентам за користування кредитом; 10025- заборгованість за штрафом відповідно до п. 5.3. Договору. В обґрунтування позову зазначено, що 28.06.2024 між ТОВ «Алекскредрит» та [PERSON] укладено договір про надання кредиту №7127784. Сторони домовились, що договір укладається в електронній формі шляхом використання електронного цифрового підпису з одноразовим ідентифікатором. На виконання умов кредитного договору ТОВ «Алекскредит» 28.06.2024 перераховано на картковий рахунок Відповідача кредитні кошти в розмірі 20050 грн., а позивальник зобов`язувалась повернути кредит та сплатити проценти за користування ним до 30.08.2025 року (включно). Як зазначено, пунктом 1.7 Договору визначено порядок нарахування процентів за користування кредитом, відповідно до якого: У випадку якщо день надання та день повернення Кредиту співпадають, нарахування Процентів за користування кредитом здійснюється у розмірі 0,84%. Ставки нарахування Процентів за користування кредитом за Загальними умовами кредитування (п. 2.18. Правил) при укладенні Договору: - в Базовий період протягом 28 календарних днів з 28.06.2024 року до 26.07.2024 (включно) у розмірі 0,84% за один день користування Кредитом (Акційна процентна ставка (п.2.1. Правил)); -в Спеціальний період (п. 2.44. Правил) протягом 400 календарних днів з 27.07.2024 року до 30.08.2025 року (включно) у розмірі 1,5% за один день користування Кредитом (Спеціальна процентна ставка (п. 2.38. Правил)). Проценти за користування кредитом, відповідно до п. 1.7.2. Договору нараховуються Кредитодавцем протягом усього Строку дії Договору (з Дати укладення Договору (п. 2.12. Правил) до Кінцевої дати виконання Договору (включно)) на Основну суму кредиту за кожний день користування Кредитом за фіксованою процентною ставкою відповідно для кожного періоду, для якого вона встановлювалася. Нарахування Процентів за користування кредитом є правом Кредитодавця, а не його обов`язком. Кредитодавець, без погодження з Позичальником, може на свій розсуд зменшити нарахування встановлених Договором Процентів за користування кредитом. Розмір процентної ставки, який є фіксований та зазначений у Графіку платежів, може бути збільшений Кредитодавцем тільки з письмової згоди Позичальника, на підтвердження чого укладається відповідна Додаткова угода (п. 2.14. Правил). У разі неналежного виконання Графіку платежів настає Умова дострокового виконання Зобов`язань за Договором (п. 2.46. Правил), у зв`язку з чим частина Основної суми кредиту та проценти за користування кредитом за Базовий період визнаються простроченими, а Позичальник має сплатити всю Заборгованість (п. 2.17. Правил) за Договором. Відповідно до п. 3.1. Договору Сторони погодили, що Строк дії Договору (п. 2.45. Правил) встановлюється з Дати укладення Договору 28.06.2024 року до Кінцевої дати виконання Договору 30.08.2025 року (включно). Закінчення Строку дії Договору не звільняє Сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії Договору, у тому числі сплати Заборгованості. Якщо Позичальник виконає Зобов`язання/сплатить Заборгованість за Договором до Кінцевої дати виконання Договору, Договір припиняє дію з Дати погашення кредиту (п. 2.11. Правил). Строк, на який надається кредит дорівнює Строку дії Договору, але погашення» відбуватись відповідно до Графіку платежів та іншим умовам Договору. Пунктом 5.3. Договору встановлено нарахування штрафу за неналежне виконання умов Договору, що здійснюється в перший день такого неналежного виконання умов Договору у розмірі 300% від суми неналежно виконаного Зобов`язання, але не більше, ніж зазначено в п. 5.3.2. Договору. Нарахування штрафу є правом Кредитодавця, а не обов`язком. Кредитодавець, без погодження з Позичальником, може на свій розсуд зменшити розмір нарахування штрафу за Договором. Відповідач зобов`язання за кредитним договором належним чином не виконувала, внаслідок чого утворилась заборгованість. Загальний розмір заборгованості по поверненню кредитних коштів, сплаті процентів та штрафу, що підлягає стягненню з відповідача становить 82008,51грн. Вищевикладене стало підставою для звернення до суду з позовом. Ухвалою суду від 24.01.2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження у справі в судовому засіданні з викликом сторін. Крім того витребувано з АТ КБ "ПРИВАТБАНК" (код ЄДРПОУ 14360570, адреса: 01001, місто Київ, вул. Грушевського, будинок 1 Д) підтвердження зарахування з 28.06.2024 року по 01.07.2024 року грошових коштів у розмірі 20050,00 грн. на платіжну картку [NUMBER] , держателем якої є [PERSON] , РНОКПП: [NUMBER] (номер транзикації [NUMBER] ). 12.02.2025 року на адресу суду від АТ «КБ «ПриватБанк» надійшла витребувана судом інформація. 12.02.2025 від представника відповідача [PERSON] - адвоката Сікорської І.С. до суду через систему «Електронний суд» надійшов відзив на позовну заяву, в яких зазначено, що відповідач заперечує проти задоволення вимог позивача, що викладені в позовній заяві, з огляду на їх необґрунтованість та безпідставність. Вказує, що з роздруківки електронної заяви ( анкети) відповідача на оформлення кредиту, з якої б вбачалося, що відповідач дійсно виявив бажання оформити кредит на вказану суму до позовної заяви додано не було. З викладеного вбачається. Що порядок укладення договору було порушено. На підтвердження доводів про фактичне укладення договору позики, позивач надав довідку ТОВ « Фінансова компанія « Контрактовий дім». З даної довідки вбачається, що 28.06.2024 ніби було проведено платіж на суму 20500 грн. Проте інформація за яким договором здійснено перерахування, на який рахунок та на чиє ім`я відкрито рахунок відсутня. Тому твердження позивача про те, що позика у 20500 грн. була переказана саме відповідачу є необґрунтованим. Вказує, щодо укладення договору між сторонами з використанням електронного підпису з одноразовим ідентифікатором не підтверджується. Зазначає, що позивачем не надано належних та допустимих доказів перерахування грошових коштів на користь відповідача. Також посилається, на те що заборгованість за нарахованими процентами у розмірі 51933,51 грн. не є спів мірною сумі кредиту у 20500 грн. Заперечує, також щодо стягнення з позивача штрафу у сумі 10025 грн. Пунктом 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України передбачено, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. становити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). 17.02.2025 представником ТОВ «Алекскредит» - Попудренком А.В. на адресу суду через систему «Електронний суд» сформовано відповідь на відзив. Зазначив,що що 28.06.2024 року Відповідач на веб-сайті Товариства оформив заявку про надання кредиту, обравши суму та Базовий період кредиту та вказавши наступну інформацію: ПІБ, дату народження, реквізити паспорту (орган, що видав документ, дату видачі), РНОКПП, адресу реєстрації, місце проживання, адресу електронної пошти, номер телефону, місце роботи, займану посаду, дохід в місяць, витрати в місяць. Після здійснення перевірки та прийняття Кредитором рішення про надання кредиту за вищевказаною заявкою, Відповідачу було направлено паспорт споживчого кредиту, посилання на Пропозицію укласти договір (оферту) щодо надання кредиту, що містить всі істотні умови договору, та одноразовий ідентифікатор. Заявник, увійшовши в електронну поштову скриньку, перейшов за посиланням на Оферту, після чого авторизувався в особистому кабінеті на веб-сайті Кредитодавця. В подальшому Відповідач ініціював та пройшов належну перевірку за допомогою Системи BankID, в результаті чого Позивачем було отримані персональні дані та отримана інформація, зазначена Відповідачем при оформленні заявки, в повному обсязі відповідає тій інформації, яка була отримана за допомогою Системи BankIDНа підставі даних, зазначених у Заявці, на Сайті Кредитодавця здійснюється реєстрація Заявника та створюється його Особистий кабінет. Особистий кабінет створюється після підтвердження Кредитодавцем можливості надання Заявнику Кредиту. на підтвердження підписання та згоди Відповідача з усіма істотними умовами Договору, Позивачем до позовної заяви про стягнення заборгованості, було додано копію паспорта споживчого кредиту (Додаток №5 до позову) та копію пропозиції укласти договір (оферту) № 7127784 від 28.06.2024 року (Додаток №3 до позову) Підпис позичальника за допомогою одноразового ідентифікатору - PS7127784. Вказує, що позивач належним чином у повному обсязі виконав свої зобов`язання за Договором, а саме: надав кредит Відповідачу у розмірі, передбаченому умовами Договору, шляхом перерахування на Картковий рахунок Позичальника, що підтверджується довідкою ТОВ ФК «Контрактовий дім» від 06.12.2024 року. Представник позивача в судове засідання не з`явився, в позовній заяві вказав про розгляд справи за його відсутності. Відповідач [PERSON] до суду не з`явилася про день та час розгляду справи повідомлялася належним чином. У відзиві представник відповідача просила розглядати справу без сторони відповідача. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, так як розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи. Суд, вивчивши матеріали даної цивільної справи, вважає, що позов обґрунтований і підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного: Матеріалами справи встановлено, 28.06.2024 року між ТОВ «Алекскредит» та [PERSON] укладено договір про надання кредиту № 7127784 в електронній формі, порядку передбаченому Законом України «Про електронну комерцію» та правилами про надання споживчих кредитів ТОВ «Алекскредит», через особистий кабінет позичальника на сайті кредитодавця укладення договору підтверджується візуальною формою послідовності дій, щодо укладення електронного договору про надання кредиту № 7127784 на суму 20050 грн. До вказаного електронного договору про надання кредиту позивачем додано правила надання кредиту ТОВ «Алекскредит». Відповідно до умов договору невід`ємною частиною цього договору є правила надання кредиту ТОВ «Алекскредит», що розміщені на сайті кредитодавця www.alexcredit.ua. За договором кредитодавець надає позичальнику кредит на інші споживчі цілі без додаткового забезпечення у розмірі та на умовах, визначених цим договором, у тимчасове, строкове, платне користування, позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти за користування кредитом й інші платежі у відповідності до умов договору в національній грошовій одиниці України - гривні. Сума кредиту складає 20050 гривень. Пунктом 1.7. договору визначено порядок нарахування процентів за користування кредитом, відповідно до якого нарахування процентів за користування кредитом здійснюється у наступному порядку: У випадку якщо день надання та день повернення Кредиту співпадають, нарахування Процентів за користування кредитом здійснюється у розмірі 0,84%. Ставки нарахування Процентів за користування кредитом за Загальними умовами кредитування (п. 2.18. Правил) при укладенні Договору: -в Базовий період протягом 28 календарних днів з 28.06.2024 року до 26.07.2024 (включно) у розмірі 0,84% за один день користування Кредитом (Акційна процентна ставка (п.2.1. Правил); -в Спеціальний період (п. 2.44. Правил) протягом 400 календарних днів з 27.07.2024 року до 30.08.2024 року (включно) у розмірі 1,5% за один день користування Кредитом (Спеціальна процентна ставка (п. 2.38. Правил). Проценти за користування кредитом, відповідно до п. 1.7.2. Договору нараховуються Кредитодавцем протягом усього Строку дії Договору (з Дати укладення Договору (п. 2.12. Правил) до Кінцевої дати виконання Договору (включно)) на Основну суму кредиту за кожний день користування Кредитом за фіксованою процентною ставкою відповідно для кожного періоду, для якого вона встановлювалася. Нарахування Процентів за користування кредитом є правом Кредитодавця, а не його обов`язком. Кредитодавець, без погодження з Позичальником, може на свій розсуд зменшити нарахування встановлених Договором Процентів за користування кредитом. Розмір процентної ставки, який є фіксований та зазначений у Графіку платежів, може бути збільшений Кредитодавцем тільки з письмової згоди Позичальника, на підтвердження чого укладається відповідна Додаткова угода (п. 2.14. Правил). У разі неналежного виконання Графіку платежів настає Умова дострокового виконання Зобов`язань за Договором (п. 2.46. Правил), у зв`язку з чим частина Основної суми кредиту та проценти за користування кредитом за Базовий період визнаються простроченими, а Позичальник має сплатити всю Заборгованість (п. 2.17. Правил) за Договором. Відповідно до п. 3.1. Договору Сторони погодили, що Строк дії Договору (п. 2.45. Правил) встановлюється з Дати укладення Договору 28.06.2024 року до Кінцевої дати виконання Договору 30.08.2025 року (включно). Закінчення Строку дії Договору не звільняє Сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії Договору, у тому числі сплати Заборгованості. Якщо Позичальник виконає Зобов`язання/сплатить Заборгованість за Договором до Кінцевої дати виконання Договору, Договір припиняє дію з Дати погашення кредиту (п. 2.11. Правил). Строк, на який надається кредит дорівнює Строку дії Договору, але погашення» відбуватись відповідно до Графіку платежів та іншим умовам Договору. Пунктом 5.3. Договору встановлено нарахування штрафу за неналежне виконання умов Договору, що здійснюється в перший день такого неналежного виконання умов Договору у розмірі 300% від суми неналежно виконаного Зобов`язання, але не більше, ніж зазначено в п. 5.3.2. Договору. Нарахування штрафу є правом Кредитодавця, а не обов`язком. Кредитодавець, без погодження з Позичальником, може на свій розсуд зменшити розмір нарахування штрафу за Договором. Сторони погодили, що договір укладається в електронній формі на сайті кредитодавця www.alexcredit.ua згідно зі ст. 207, ст. 639 ЦК України та із застосуванням норм Закону України «Про електронну комерцію», Закону України «Про електронний цифровий підпис», Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» Акцептування оферти здійснюється шляхом використання електронного підпису одноразовим ідентифікатором та комбінацією логіну та пароля особистого кабінету позичальника. Підписання кредитодавцем договору відбувається шляхом використання факсимільного відтворення аналога підпису уповноваженої особи та відбитку печатки кредитодавця, нанесених за допомогою засобів механічного або іншого копіювання. У наданому суду примірнику кредитного договору наявне факсимільне відтворення аналога підпису уповноваженої особи та відбитку печатки кредитодавця; у реквізитах споживача зазначено, що договір підписано електронним підписом одноразовим ідентифікатором PS7127784, електронна пошта: merizareckaya@gmail.com. Відповідно до положень ч.ч.1, 3 ст.207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом. Аналізуючи викладене, слід дійти висновку про те, що будь-який вид договору, який укладається на підставі ЦК України, може мати електронну форму. Договір, укладений в електронній формі, є таким, що відповідає письмовій формі правочину (ст. 205,207 ЦК України). Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 09 вересня 2020 року у справі №732/670/19, від 23 березня 2020 року у справі №404/502/18, від 07 жовтня 2020 року №127/33824/19. Відповідно до ст. 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Склад та порядок розміщення обов`язкових реквізитів електронних документів визначається законодавством. Електронний документ може бути створений, переданий, збережений і перетворений електронними засобами у візуальну форму. Візуальною формою подання електронного документа є відображення даних, які він містить, електронними засобами або на папері у формі, придатній для приймання його змісту людиною. Згідно зі ст. 8 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» юридична сила електронного документа не може бути заперечена виключно через те, що він має електронну форму. Допустимість електронного документа як доказу не може заперечуватися виключно на підставі того, що він має електронну форму. Механізм укладення електронного договору, який має використовуватися позивачем у взаємовідносинах із позичальниками, зокрема вимоги до його підписання сторонами, врегульовано Законом України «Про електронну комерцію» та Законом України «Про електронний цифровий підпис». Статтею 1 Закону України «Про електронний цифровий підпис» передбачено, що електронний цифровий підпис - вид електронного підпису, отриманого за результатом криптографічного перетворення набору електронних даних, який додається до цього набору або логічно з ним поєднується і дає змогу підтвердити його цілісність та ідентифікувати підписувача. Електронний цифровий підпис накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа. Відповідно до ст. 3 Закону України «Про електронний цифровий підпис» електронний цифровий підпис за правовим статусом прирівнюється до власноручного підпису (печатки) у разі, якщо: електронний цифровий підпис підтверджено з використанням посиленого сертифіката ключа за допомогою надійних засобів цифрового підпису; під час перевірки використовувався посилений сертифікат ключа, чинний на момент накладення електронного цифрового підпису; особистий ключ підписувача відповідає відкритому ключу, зазначеному у сертифікаті. Електронний підпис не може бути визнаний недійсним лише через те, що він має електронну форму або не ґрунтується на посиленому сертифікаті ключа. Згідно зі ст. 4 Закону України «Про електронний цифровий підпис» електронний цифровий підпис призначений для забезпечення діяльності фізичних та юридичних осіб, яка здійснюється з використанням електронних документів. Електронний цифровий підпис використовується фізичними та юридичними особами - суб`єктами електронного документообігу для ідентифікації підписувача та підтвердження цілісності даних в електронній формі. Використання електронного цифрового підпису не змінює порядку підписання договорів та інших документів, встановленого законом для вчинення правочинів у письмовій формі. Статтею 6 Закону України «Про електронний цифровий підпис» передбачено, що сертифікат ключа містить такі обов`язкові дані: найменування та реквізити центру сертифікації ключів (центрального засвідчувального органу, засвідчувального центру); зазначення, що сертифікат виданий в Україні; унікальний реєстраційний номер сертифіката ключа; основні дані (реквізити) підписувача - власника особистого ключа; дату і час початку та закінчення строку чинності сертифіката; відкритий ключ; найменування криптографічного алгоритму, що використовується власником особистого ключа; інформацію про обмеження використання підпису. Посилений сертифікат ключа, крім обов`язкових даних, які містяться в сертифікаті ключа, повинен мати ознаку посиленого сертифіката ключа. Інші дані можуть вноситися у посилений сертифікат ключа на вимогу його власника. Відповідно до ч. 2 ст. 3 Закону України «Про електронну комерцію» електронна комерція - відносини, спрямовані на отримання прибутку, що виникають під час вчинення правочинів щодо набуття, зміни або припинення цивільних прав та обов`язків, здійснені дистанційно з використанням інформаційно-телекомунікаційних систем, внаслідок чого в учасників таких відносин виникають права та обов`язки майнового характеру; електронний договір - домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. а змістом чч. 3, 4, 6 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію» електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею. Відповідно до ч. 12 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію» електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Статтею 12 Закону України «Про електронну комерцію» визначено, що якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Частиною 1 ст. 3 Закону України «Про електронну комерцію» визначено, що електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору; одноразовий ідентифікатор - алфавітно-цифрова послідовність, що її отримує особа, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір шляхом реєстрації в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, що надав таку пропозицію. Перерахування кредитних коштів на рахунок, вказаний відповідачкою при оформленні кредиту, підтверджується довідкою від 16.12.2024 № 7/6543 ТОВ « Фінансова компанія « Контрактовий дім» (а.с.28), а інформацією із АТ КБ «ПРИВАТБАНК» доводиться, що картка № [NUMBER] на яку перераховано 20050 гривень належить [PERSON] (а.с.102). У наданому Позивачем розрахунку заборгованості вказані суми: заборгованість в загальному розмірі 82008,51 яка складається з: 20050 грн заборгованості за сумою кредиту, 51933,51 грн. заборгованості за процентами за користування кредитом і 10025 грн. заборгованость за штрафом відповідно до п. 5.3. Договору.(а.с.25-26) Відповідно до ст. 1046 ЦК України, за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Відповідно до ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно зі ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. У ст. 530 ЦК України зазначено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Статтею 512 ЦК України передбачено, що кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок: 1) передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). Відповідно до ст. 513 ЦК України, правочин щодо заміни кредитора у зобов`язанні вчиняється у такій самій формі, що і правочин, на підставі якого виникло зобов`язання, право вимоги за яким передається новому кредиторові. За приписами ч. 1, ч. 2 ст. 639 ЦК України договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Згідно з ч. 1 ст. 1054 ЦК України кредитодавець зобов`язується за кредитним договором надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно з ч. 1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі) у строк та в порядку, що встановлені договором. Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки. Згідно із ч. 2 ст. 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до ст. 1048 цього Кодексу. Відповідач не надала доказів належного виконання нею зобов`язань за дослідженим договором. Тому наявні підстави для стягнення 20050 грн як заборгованості за сумою кредиту та 51933,51 грн. заборгованості за процентами за користування кредитом. Суд виходить з того, що сторони узгодили у договорі 28.06.2024 всі істотні умови договору і договір є таким, що відбувався. При цьому у такому Договорі сторони детально обумовили відсотки, вартість кредиту, реальну річну ставку і графіки платежів, тому нараховані відсотки відповідають прийнятим відповідачем умовам, заборгованість по процентам у сумі 51933,51 грн. є обгрунтованою. Слід зазначити, що при добросовісному виконанні відповідачем зобов`язання,- не настали б для останнього негативні наслідки, пов`язані з простроченням виконання зобов`язань. Установивши, що Договір про надання кредиту №7127784 від 28.06.2024 підписаний сторонами, які досягли згоди з усіх істотних умов договору, мали необхідний обсяг цивільної дієздатності, а їх волевиявлення було вільним і відповідало їхній внутрішній волі, відповідач на момент укладення договору не заявляв додаткових вимог щодо умов спірного договору та був ознайомлений з сукупною вартістю кредиту. Крім того, суд звертає увагу, що діючи добросовісно, та виконуючи у строк зобов`язання, відповідач не мав би наслідком постійне збільшення процентів за користування кредитом. Судом встановлено, що при укладенні кредитного договору ТОВ «Алекскредит» надав відповідачу у повному обсязі інформацію стосовно умов кредитування, зауважень при його укладенні останній не висловив. Крім того, і на час розгляду цієї справи відповідач не надав жодного належного та допустимого доказу на підтвердження повернення ним заборгованості за Договором про надання кредиту №7127784 від 28.06.2024. Поряд із цим позивачем безпідставно було нараховано відповідачу заборгованість за штрафом у відповідності до п. 5.3 Договору у сумі 10025 грн. Пунктом 5.3. Договору встановлено нарахування штрафу за неналежне виконання умов Договору, що здійснюється в перший день такого неналежного виконання умов Договору у розмірі 300% від суми неналежно виконаного Зобов`язання, але не більше, ніж зазначено в п. 5.3.2. Договору. Нарахування штрафу є правом Кредитодавця, а не обов`язком. Кредитодавець, без погодження з Позичальником, може на свій розсуд зменшити розмір нарахування штрафу за Договором. Пунктом 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України передбачено, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Починаючи з 24 лютого 2022року Указом Президента України № 64/2022, затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України був введений в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому його строк продовжено. Матеріали справи свідчать про те, що заборгованість за штрафом нараховувались позивачем з 27.07.2024 по 30.12.2024 року, що суперечить вказаним вимогам закону. Тому у задоволенні вимог про стягнення 10025 грн. як заборгованості за штрафом (п.5.3 Договору) слід відмовити. За нормою ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. У відповідності до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). За нормами чч. 3, 4 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Таким чином, зважаючи на вищенаведене, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню. На підставіст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача, з урахуванням пропорційності ( 87,77%) до задоволеної частини вимог, слід стягнути судовий збір в сумі 2657,67 грн.

Outcome: partial