Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-20 00:00:00

Адвокат Заборський О.В., діючи від імені та в інтересах [PERSON] , звернувся до Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовної заявою шляхом направлення через модуль підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» 15.10.2024 (зареєстровано 16.10.2024), в якій просив суд розірвати шлюб між [PERSON] та [PERSON] , зареєстрований 29.07.2016 Саксаганським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №326; після розірвання шлюбу залишити позивачеві прізвище « [PERSON] » без змін. Пред`явлені вимоги мотивовано тим, що 29.07.2016 сторони уклали шлюб, від якого мають спільного малолітнього сина [PERSON] , [INFO] . Шлюбно-сімейне життя у подружжя не склалося у зв`язку з різними поглядами на сімейне життя, виконання обов`язків, виникнення сварок. Вказані обставини призвели до повного відчуження сторін по відношенню один до одного, втрати почуттів любові, взаємоповаги та виникнення обопільної неприязні. Наразі стосунки між ними припинені, вони мешкають окремого, не спілкуються, спільного господарства не ведуть. Позивач не має наміру зберігати шлюб на майбутнє, який, на її переконання, розпався остаточно та носить формальний характер. Майнового спору та спору щодо визначення місця проживання дитини між ними немає. Проти надання строку на примирення категорично заперечує. Ухвалою Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 21.10.2024 матеріали позовної заяви передано для розгляду за підсудністю до Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області. Матеріали надійшли до Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області 26.10.2024 та за результатами автоматизованого розподілу на підставі протоколу передані у провадження судді Євтушенку О.І. 26.10.2024. Ухвалою суду від 02.12.2024 позовну заяву залишено без руху у зв`язку з невідповідністю вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України. На виконання ухвали суду 04.12.2024 представником позивача через модуль підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» направлено позовну заяву в уточненій редакції з долученням копії ордеру на представництво адвокатом Заборським О.В. інтересів [PERSON] , а також доказів її направленні відповідачеві. Ухвалою суду від 09.12.2024 позовну заяву прийнято до розгляду з відкриттям спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Правом на участь в судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник адвокат Заборський О.В. не скористалися, останній через модуль підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» подав заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримав, проти ухвалення заочного рішення не заперечував. Відповідач [PERSON] , будучи неодноразово належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи у порядку ст.128 ЦПК України, у судове засідання повторно не з`явився без повідомлення причин, відзив на позовну заяву не подав. Клопотань про відкладення розгляду справи, надання сторонам строку на примирення на адресу суду будь-якими засобами зв`язку не подавав. Оцінюючи характер процесу, значення справи для сторін, обраний позивачем спосіб захисту, категорію та складність справи, а також враховуючи належне повідомлення відповідача, його повторну неявку до суду без поважних причин, не подання відзиву у встановлений законом строк, суд вважає за можливе ухвалити по справі заочне рішення на підставі наявних доказів за відсутності заперечень позивача та її представника проти заочного розгляду справи, що відповідатиме п.1 ч.4 ст.274 ЦПК України. Інших заяв, клопотань від учасників справи не надходило. Інші процесуальні дії не вчинялись. Дослідивши\~ письмові докази у справі, надавши їм оцінку в сукупності, суд дійшов висновку про можливість задоволення позову, виходячи з такого. Судом встановлено, що 29.07.2016 між [PERSON] та [PERSON] (дошлюбне прізвище [PERSON] ) було укладено шлюб, зареєстрований Саксаганським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №326, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] від 29.07.2016. Від шлюбу сторони мають спільного малолітнього сина [PERSON] , [INFO] , свідченням чому є свідоцтво про народження серії [NUMBER] , видане 15.04.2017 Покровським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області. Відповідно до довідки №94 від 09.10.2024, виданої головою квартального комітету №29 Довгинцівського р-ну, [PERSON] та малолітній [PERSON] мешкають разом без реєстрації за адресою: [ADDRESS] . Відповідач [PERSON] разом з ними не мешкає та за даними Єдиного державного демографічного реєстру зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Як вказувала позивач, шлюбно-сімейне життя у подружжя не склалося у зв`язку з різними поглядами на сімейне життя, виконання обов`язків, виникнення сварок. Вказані обставини призвели до повного відчуження сторін по відношенню один до одного, втрати почуттів любові, взаємоповаги та виникнення обопільної неприязні. Наразі стосунки між ними припинені, вони мешкають окремого, не спілкуються, спільного господарства не ведуть. Відповідно до\~ст.24\~СК України,\~шлюб ґрунтується\~на вільній\~згоді жінки\~та чоловіка.Шлюб це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, зумовлює його добровільний характер. Отже, зважаючи на принципи рівноправності жінки і чоловіка, закон вимагає, щоб згода на одруження була взаємною. Принцип добровільності\~шлюбу є чинним не лише на стадії його реєстрації, а і під час знаходження в шлюбі, що зумовлює можливість добровільного розірвання шлюбу, про що записано в ст.16 Конвенції «Про дискримінацію жінок» в ч.1 пп. «с», «однакові права і обов`язки під час шлюбу і після його розірвання». Згідно з ч.2 ст.104, ч.3 ст.105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду у порядку ст.110 СК України. Як передбачено ч.2 ст.112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам хоча б одного із них, інтересам їх дітей. Відповідно до позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 11.06.2019 у справі №605/434/18, яку кореспондує п.10 \~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», у випадку виявлення обставин або фактів під час розгляду справи, які свідчать про неможливість збереження шлюбу з позицій моралі та з позицій інтересів подружжя або їх дітей, суд повинен уникати формалізму та не надавати строку на примирення. Суд не застосовує положення ст.111 СК України, яка є диспозитивною, оскільки в судовому засіданні зібрано достатньо доказів, які підтверджують, що подальше спільне життя подружжя і збереження сім`ї є неможливими, а збереження шлюбу суперечитиме їх інтересам, моральним засадам, адже позивач наполягає на розірванні шлюбу, відповідач своїх заперечень проти його розірвання у встановлений законом строк суду не надав, клопотань про надання строку на примирення не заявляв. Відповідно до ч.2 ст.114, ч.3 ст.115 СК України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється в день набрання чинності рішенням суду про його розірвання. Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Аналізуючи викладене, виходячи із фактичних взаємин подружжя, дійсних причин позову про розірвання шлюбу, а також того, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам позивача, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Згідно зі ст.113\~СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Із свідоцтва\~про шлюб серії [NUMBER] від 29.07.2016 слідує, що під час державної реєстрації шлюбу позивач змінила дошлюбне прізвище « [PERSON] » на « [PERSON] », яке після розірвання шлюбу суд вважає за можливе залишити без змін з огляду на заявлення відповідної вимоги щодо цього. Вирішуючи питання розподілу судових витрат відповідно до ст.141 ЦПК України, суд вважає за необхідне витрати по сплаті судового збору в сумі 1211 грн. 20 коп. стягнути з відповідача на користь позивача. Інші процесуальні витрати у справі відсутні.

Outcome: approved