Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-23 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовною заявою, в якій просить визнати дійсним договір купівлі-продажу укладений між позивачем та відповідачами 10.11.2024 щодо земельної ділянки та комплексу будівель, та визнати право власності за позивачем на земельну ділянку кадастровий номер 3510600000:50:110:0011 та комплекс будівель за адресою [ADDRESS] . В обґрунтування\~своїх вимог\~зазначив,\~що він\~домовився із\~відповідачами про\~купівлю земельної\~ділянки та\~комплексу будівель\~за адресою\~ [ADDRESS] .\~Сторони уклали\~між собою\~попередній договір\~купівлі-продажу\~майна,\~яке складається\~з земельної\~ділянки кадастровий\~номер 3510600000:50:110:0011\~площею 0,0547\~га та\~комплексу будівель,\~що знаходяться\~за адресою\~ [ADDRESS] \~та складається\~з будівлі\~з підвалом\~літ «А,Пд»,\~гаражу літ.\~«В» та\~гаражу літ.\~«Б».\~За умовами\~договору позивач сплатив продавцям обумовлену суму грошей, а продавці, в свою чергу, написали про це розписку та передали майно позивачеві, віддала ключі від нього та правовстановлюючі документи, при цьому зобов`язалися підготувати документи для нотаріального оформлення договору купівлі-продажу. 04.11.2024 сторони уклали договір купівлі-продажу зазначеного майна в простій письмовій формі. На вимогу позивача про нотаріальне посвідчення договору відповідачі не реагують та ухиляються від його нотаріального посвідчення, що виключає будь-яку можливість нотаріально оформити договір та порушує права позивача щодо вільного володіння та розпорядження своїм майном. Позивач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, представник надав заяву, відповідно до якої просить розглядати справу без його участі, не заперечує проти заочного розгляду справи, вимоги позову підтримав та просить їх задовольнити. Відповідачі в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, надали заяви про розгляд справи без їх участі, визнали вимоги позову. Враховуючи, що в справі є достатньо матеріалів, які вказують на права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності сторін. Повно, всебічно та об`єктивно дослідивши у судовому засіданні матеріали справи суд вважає позов обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню за таких підстав. [PERSON] домовився із [PERSON] та [PERSON] про купівлю в них земельної ділянки кадастровий номер 3510600000:50:110:0011 площею 0,0547 га та комплексу будівель, що знаходяться за адресою [ADDRESS] . На досягнення домовленості сторони уклали попередній договір купівлі-продажу вказаного майна. Відповідно до вказаного договору за домовленістю сторін вартість предмету договору становить 756000 гривень, які покупець сплатив продавцям під час оформлення договору. Така ціна є остаточною і зміні не підлягає. Сторони підтверджують факт повного розрахунку за продане майно. Сторони стверджують, що цей договір здійснюється ними без будь-яких погроз, примусу чи насильства , і гарантують, що цей договір не є мнимою чи удаваною угодою, не приховує іншу угоду і відповідає дійсним намірам створити юридичні наслідки. Відповідно до акту прийому-передачі майна від 10 вересня 2024 року продавець передав, а покупець прийняв майно відповідно до попереднього договору купівлі-продажу, а саме земельну ділянку кадастровий номер 3510600000:50:110:0011 площею 0,0547 га та нежитлову будівлю із двома гаражами, що знаходяться за адресою [ADDRESS] . Сторони виконали зобов`язана за договором в повному обсязі і претензій один до одного, у тому числі щодо взаєморозрахунків, не мають. Розписка від 10 вересня 2024 року підтверджуєш факт отримання [PERSON] від [PERSON] за продаж земельної ділянки та нежитлової будівлі за адресою [ADDRESS] , коштів в розмірі 756000 гривень. Позивачем надіслано на адресу відповідача претензія-вимога 17.10.2024, відповідно до якої запропоновано з`явитися до нотаріальної контори 22.10.2024 для нотаріального посвідчення договору купівлі-продажу. Також, 04.11.2024 між сторонами укладено договір купівлі-продажу земельної ділянки кадастровий номер 3510600000:50:110:0011 площею 0,0547 га та комплексу нежитлових будівель, що знаходяться за адресою [ADDRESS] . Однак вказаний договір нотаріально не посвідчений. Судом також встановлено, що рішенням виконавчого комітету Знам`янської міської ради Кіровоградської області №427 від 27.10.2006 присвоєна окрема адреса нежилим будівлям (побутова літ. «А», гараж літ. «Б», гараж літ. «В») по [ADDRESS] , зобов`язано Знам`янська комунальне підприємство «Бюро технічної інвентаризації» видати свідоцтво про право власності на нежитлові будівлі (побутова з підвалом, гараж, гараж) по [ADDRESS] на ім`я [PERSON] з правом приватної форми власності. Відповідно до договору дарування від 20 квітня 2007, посвідченого приватним нотаріусом Знам`янського міського нотаріального округу Кіровоградської області Цибульською Л.М., [PERSON] передав у власність [PERSON] безоплатно нежитлову будівлю з підвалом літ. А, яка знаходиться у [ADDRESS] . Нежитлова будівля з підвалом загальною площею 60.6 кв.м., має гараж літ.Б та гараж літ.В і належав дарувальнику на праві власності на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданого виконавчим комітетом Знам`янської міської ради 15 листопада 2006 року за 248, зареєстроване в реєстрі прав власності на нерухоме майно за №16743672. \~ \~ \~ \~03 вересня 2007 року [PERSON] надано дозвіл № [NUMBER] на виконання будівельних робіт по реконструкції існуючої нежитлової будівлі з будівництвом додаткових приміщень під розміщення житлового будинку з господарськими приміщеннями по [ADDRESS] . Рішенням Знам`янської міської ради Кіровоградської області №404 від 26.10.2007 погоджено [PERSON] місце розміщення житлового будинку та господарських будівель по [ADDRESS] на земельній ділянці площею 547 кв.м., надано дозвіл на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для розміщення житлового будинку. На підставі рішення сесії від 25 червня 2009 року №994 Знам`янської міської ради Кіровоградської області, [PERSON] надана у власність земельна ділянка площею 0,0547 га за адресою [ADDRESS] для будівництва і обслуговування житлового будинку, про що виданий державний акт про право власності на земельну ділянку серії ЯЛ №128081. [PERSON] померла [INFO] , про що відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Знам`янка реєстраційної служби Знам`янського міськрайонного управління юстиції у Кіровоградській області складено відповідний актовий запис №16. Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право власності) та копії спадкової справи №34-2015 заведеної приватним нотаріусом Знам`янського міського нотаріального округу Кіровоградської області Поляковим О.О., єдиним спадкоємцем, який прийняв спадщину після смерті [PERSON] є її син [PERSON] . Свідоцтва про право на спадщину не отримував. [PERSON] помер [INFO] , про що Знам`янським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області складено відповідний актовий запис №46. Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право власності) та копії спадкової справи №75-2017 заведеної приватним нотаріусом Знам`янського міського нотаріального округу Кіровоградської області Поляковим О.О., спадкоємцями, які прийняли спадщину після смерті [PERSON] є його сини [PERSON] та [PERSON] . Останні на підставі договору про розподіл спадкового майна отримали свідоцтва про право на спадщину за законом на дві квартири, будинок та земельну ділянку кадастровий номер 3510600000:50:110:0011 площею 0,0547 га. Постановами нотаріуса від 02 вересня 2024 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії, відмовлено [PERSON] та [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом щодо частини кожному на нежитлову будівлю з підвалом, яка розташована в [ADDRESS] , яка належала [PERSON] . Матері спадкодавця, яка померла [INFO] , спадкоємцем якої був її син [PERSON] , який прийняв спадщину, однак не оформив своїх спадкових спав. Відмова вмотивована відсутністю документів, що підтверджують реєстрацію права власності на ім`я [PERSON] щодо зазначеної нежитлової будівлі. Частинами 1, 2 статті 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Згідно ч. 1 ст. 5 ЦПК здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч. ч. 1 та 2 ст. 11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Відповідно до ч.1 ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно ч.1\~ст.321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ч.1 ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Відповідно до ст.655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. За змістом ст. 657 ЦК України договір купівлі продажу нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню. Відповідно до ч.1 ст.629, ч.1 ст.638, ч.4 ст.639 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами і є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору, але даний вид договору підлягає обов`язковому нотаріальному посвідченню. За загальним правилом право власності у набувача майна за договором виникає з моменту передання майна, якщо інше не встановлено договором або законом (ч. 1 ст. 334 ЦК). Право власності на майно за договором, який підлягає нотаріальному посвідченню, виникає у набувача з моменту такого посвідчення або з моменту набрання законної сили рішенням суду про визнання договору, не посвідченого нотаріально, дійсним (ч. 3 ст. 334 ЦК). Нотаріальне посвідчення правочинів, що вчиняються у письмовій формі, є обов`язковим лише у випадках, передбачених законом (ч. 1 ст. 209 ЦК). Згідно з ч. 4 ст. 334 ЦК (в редакції Закону від 11 лютого 2010 р. N 1878-VI «Про внесення змін до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та інших законодавчих актів України») права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дати такої реєстрації відповідно до закону. Державна ж реєстрація правочинів щодо нерухомості з 1 січня 2013 року зазначеним законом скасована. У разі недодержання сторонами вимоги закону про нотаріальне посвідчення договору такий договір є нікчемним. Якщо сторони домовилися щодо усіх істотних умов договору, що підтверджується письмовими доказами, і відбулося повне або часткове виконання договору, але одна із сторін ухилилася від його нотаріального посвідчення, суд може визнати такий договір дійсним (ст. 220 ЦК). Згідно зі ст.220 ЦК України, якщо сторони домовились щодо усіх істотних умов договору, що підтверджується письмовими доказами, і відбулося повне або часткове виконання договору, але одна із сторін ухилилась від його нотаріального посвідчення, суд може визнати такий договір дійсним. У цьому разі наступне нотаріальне посвідчення договору не вимагається. Однією з умов застосування частини другої\~статті 220 ЦК України\~та визнання правочину дійсним у судовому порядку є встановлення судом факту безповоротного ухилення однієї із сторін від нотаріального посвідчення правочину та втрата стороною можливості з будь-яких причин нотаріально посвідчити правочин. При розгляді справи про визнання правочину дійсним суд повинен з`ясувати, чому правочин не був нотаріально посвідчений, чи дійсно сторона ухилилася від його посвідчення та чи втрачена така можливість. При цьому саме по собі небажання сторони нотаріально посвідчувати договір, її ухилення від такого посвідчення з причин відсутності коштів на сплату необхідних платежів та податків під час такого посвідчення не може бути підставою для застосування частини другої\~статті 220 ЦК України. Позивачем доведено існування таких обставин, тому що відмова нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії та як наслідок неможливість оформити право власності на майно продавцями в період строку домовленості нотаріального посвідчення договору виключає будь-яку можливість такого посвідчення. Згідно зі ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті, що закріплено положеннями ст.1218 ЦК України. За змістом норми\~статті 1268 ЦК України\~порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Так, відповідно до частини третьої\~статті 1268 ЦК України\~спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого\~статтею 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч.5 ст.1268 ЦК України). Відповідно до ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, зазначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину (ч.1 ст.1296 ЦК України). Згідно роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, від 27.09.2012, № 10-1387/0/4-12 «Про практику застосування судами при розгляді справ окремих норм законодавства про власність та спадкування», вбачається, що у відповідності до ст.2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 1 липня 2004 року № 1952-ІУ, державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Пунктом 9 частини першої статті 27 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» визначено, що державна реєстрація права власності та інших речових прав проводиться на підставі рішення суду, що набрало законної сили, щодо права власності та інших речових прав на нерухоме майно. Враховуючи вищевикладене, те, що фактично між продавцем та покупцем укладено договір купівлі-продажу нерухомого майна, де сторони досягли всіх істотних умов і одна із сторін вчинила дію, а друга сторона підтвердила її вчинення, шляхом прийняття виконання, а саме продавці отримали грошові кошти за продаж майна, а позивач в свою чергу, повністю розрахувався з відповідачем та прийняв нерухоме майно, але нотаріальне засвідчення договору не відбулось в зв`язку з ухиленням продавців, суд вважає, що позов необхідно задовольнити. На підставі викладеного та

Outcome: approved