Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-12 00:00:00

Позивач [PERSON] через представника адвоката Середу Д.А. звернувся до суду із позовом, в якому відповідно до ст.1272 ЦК України просить визначити йому додатковий строк тривалістю два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлої [INFO] [PERSON] . Позов аргументує тим, що [INFO] померла його рідна тітка [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина на належне їй на праві власності майно. [PERSON] на день смерті була зареєстрована та проживала одна за адресою: [ADDRESS] . Чоловіка та дітей у неї ніколи не було і позивач був у неї єдиним родичем, тому здійснював за нею догляд, а після її смерті здійснив поховання та організацію поминальних обрядів. Приблизно в середині вересня 2024 року [PERSON] вирішив навести лад у будинку, де проживала тітка, а також знайти документи про право власності на будинок, оскільки на той момент він займався оформленням спадкових прав на майно, яке залишились після смерті його батька - [PERSON] і вважав, що єдиним власником будинку [ADDRESS] є саме [PERSON] . Проте, як з`ясувалось із знайдених документів, 5/6 часток указаного житлового будинку належить на праві власності [PERSON] та 1/6 частка належить [PERSON] . Також серед документів знаходився заповіт, складений [PERSON] 22.12.2016, згідно з яким остання належний їй на праві власності житловий будинок [ADDRESS] заповідала позивачу. Звернувшись 30.09.2024 до нотаріуса для оформлення спадщини після померлої [PERSON] , позивач отримав відповідь про те, що його заява не може бути прийнята у зв`язку з пропуском встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини. Ухвалою судді 14.10.2024 провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження, справу призначено до підготовчого засідання. Учасники справи в підготовче судове засідання не з`явились. Представник позивача - адвокат Середа Д.А. подав до суду письмову заяву про розгляд справи без участі його і позивача та підтримку позову. Представник відповідача Ніжинської міської ради Чернігівської області надіслала до суду клопотання про розгляд справи без їх участі та визнання позовних вимог. Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Відповідно до ч.3\~ст.211\~ЦПК\~України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно ч.3, 4\~ст.200\~ЦПК\~України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини, на які позивач посилається, як на підставу своїх вимог, суд дійшов висновку, що заявлені вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. [PERSON] померла [INFO] , про що свідчить копія свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 10). На день смерті [PERSON] постійно проживала і була зареєстрована одна в будинку [ADDRESS] , що підтверджується копією довідки № 2209 від 30.09.2024, виданою виконавчим комітетом Ніжинської міської ради (а.с. 13). Згідно довідки № 01810 від 01.10.2024, виданої КП «Ніжинське міжміське бюро технічної інвентаризації» (а.с. 19), житловий будинок, який знаходиться у [ADDRESS] , зареєстрований на праві особистої власності станом на 31.12.2012: - за [PERSON] - 1/6 частина, [PERSON] - 1/6 частина на підставі свідоцтва про право на спадщину по закону, виданого нотаріусом Ніжинської державної нотаріальної контори 22.05.1962 р.№ 2163/7; - за [PERSON] - 2/3 частки на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого в.о. державного нотаріуса Ніжинської міської державної нотаріальної контори 12.11.2002 р.№ 2-1905. [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 9). В матеріалах справи міститься копія заповіту, складеного [PERSON] і посвідченого приватним нотаріусом Ніжинського міського нотаріального округу Кізуб Т.Є. 20.12.2016, згідно з яким [PERSON] належний їй на праві власності житловий будинок [ADDRESS] , заповіла [PERSON] (а.с. 16). Як убачається з Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 79627608 від 02.01.2025, спадкова справа до майна померлої [PERSON] не заводилась (а.с. 63). 30.09.2024 позивач звернувся до приватного нотаріуса Ніжинського районного нотаріального округу Костриці С.В. із заявою про прийняття спадщини після [PERSON] , проте його заява не була прийнята з підстав пропуску ним встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини та нотаріусом рекомендовано звернутися йому до суду для встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, про що свідчить письмова відповідь приватного нотаріуса КостриціС.В. від 30.09.2024 № 180/01-16 (а.с. 21). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. За змістом ч. 1, 2 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з дня відкриття спадщини і протягом якого відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Частиною 2 ст. 1270 ЦК України передбачено, що якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Законодавство України не містить вичерпного переліку поважних причин пропуску строку на прийняття спадщини, а також чітко не вказує які причини є поважними. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд дослідив поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, які пов`язані з об`єктивними факторами для спадкоємця щодо неможливості вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 № 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 01.04.2019 року у справі №643/3049/16-ц (провадження №61-39398св18), від 11.11.2020 у справі №750/262/20 (провадження №61-14038св20), від 03.03.2020 у справі №145/148/20 (провадження №61-16153св20). Необізнаність спадкоємця, який не входить у першу чергу спадкоємців за законом, про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Аналогічна правова позиція міститься у\~постанові Верховного Суду України від 06.09.2017 у справі №6-496цс17. Про свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано також у постановах Верховного Суду від 06.06.2018 у справі №315/765/14-ц, від 26.06.2019 у справі №565/1145/17, від 28.10.2019 у справі №761/42165/17, від 25.03.2020 у справі №642/2539/18-ц, 15.04.2020 у справі №190/106/18 (провадження №61-41455св18), 17.03.2021 у справі №308/4272/19 (провадження №61-17072св20), від 15.04.2021 у справі №591/1271/18 (провадження №61-195св21), від 26.07.2021 у справі №405/7058/19 (провадження №61-18000св20), від 12.08.2021 у справі №757/51328/18-ц (провадження N 61-15517св20), від 20.12.2021 у справі N 671/1504/20 (провадження №61-3992св21), що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах. Матеріали справи не містять відомостей на спростування тверджень позивача про необізнаність із наявністю заповіту. Враховуючи викладене, зважаючи, що позивач, який є спадкоємцем за заповітом, не зміг з поважної причини в межах строку, відведеного для звернення, звернутися з відповідною заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, що у встановленому порядку не спростовано, інші спадкоємці, які б прийняли спадщину відсутні, а відтак визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини не порушить прав та інтересів інших осіб, встановлення додаткового строку для прийняття спадщини є єдиним шляхом отримання спадкового майна, але нотаріусом не заведено спадкової справи за зверненням позивача у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити.

Outcome: approved