Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-12 00:00:00

В провадженні Кегичівського районного суду Харківської області перебувала цивільна справа за позовом [PERSON] до Кегичівської селищної ради Харківської області про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю. Рішенням суду від 25 грудня 2024 року позовні вимоги задоволені, визнано за [PERSON] , [INFO] , право власності на нерухоме майно за набувальною давністю - 2-кімнатну квартиру, загальною житловою площею 57,3 кв.м, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . 04 лютого 2025 року від представника позивача, діючого на підставі ордеру від 30 серпня 2024 року, до суду надійшла заява про ухвалення додаткового рішення. В обґрунтування поданої заяви зазначив, що судом не ухвалено та не вирішено питання щодо позовної вимоги про припинення права власності Товариства з обмеженою відповідальністю «Проектування та загальний дизайн», ідентифікаційний код 31633812 на нерухоме майно - квартиру, загальною житловою площею 57,3 кв.м, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Зазначив, що 27.01.2025 на виконання рішення суду він звернувся з заявою до державного реєстратора про вчинення реєстраційних дій щодо реєстрації права власності на квартиру, але 31.01.2025 отримав рішення державного реєстратора № 76923857 про відмову в проведенні реєстраційних дій в зв`язку з наявними суперечностями між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями, а саме зареєстрованим на час звернення права власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] за ТОВ «Проектування та загальний дизайн» за реєстраційним номером 30739206, що унеможливлює проведення реєстрації на дане нерухоме майно. Зазначив, що в ході розгляду справи та дослідженні доказів, судом досліджувалася інформація, що юридична особа ТОВ «Проектування та загальний дизайн», код 21633812, яка є єдиним титульним володільцем вищевказаного майна, з 2017 року законодавчо припинила своє існування та виключена з Єдиного державного реєстру юридичних осіб. На час припинення та в даний час не має фізичних та юридичних осіб правонаступників. На підставі ч. 4 ст. 270 ЦПК України, у разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви. Сторони в судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце судового засідання повідомлялися судом відповідно до вимог ст. 128 ЦПК України. Від представника позивача через канцелярію суду надійшла заява про проведення судового засідання без його участі та участі його довірителя, вимоги викладені в заяві про ухвалення додаткового рішення підтримав в повному обсязі, просив задовольнити. Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п. 35 рішення від 07 липня 1989 року Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain). Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що на зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись із подіями процесу (див. серед іншого «Гуржій проти України», заява № 326/3, 01 квітня 2008 року, «Олександр Шевченко проти України», № 8771/02, § 27, 26 квітня 2007 року). Поряд з цим, Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово наголошував, що національні суди мають організовувати судові провадження таким чином, щоб забезпечити їх ефективність та відсутність затримок (див. рішення ЄСПЛ від 02 грудня 2010 року у справі «Шульга проти України» № 16652/04). Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України»). У справах «Рябих проти Росії» (заява № 52854/99, рішення від 24 липня 2003 року, пункт 52) та «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03 від 03 квітня 2008 року, пункт 40) Європейський суд з прав людини зазначив, що сторона, яка приймає участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Відомості про розгляд справ (залишення позову без руху, повернення позовної заяви, дані про відкриття провадження та дати призначення справи до розгляду) публікуються на офіційному веб-сайті Кегичівського районного суду Харківської області у відповідності до Рішення ради суддів загальних судів № 12 від 28 лютого 2013 року «Про організацію роботи з інформаційного наповнення і функціонування офіційних веб-сайтів загальних судів на офіційному веб-порталі судової влади України» та відправлено до ЄДРСР. Верховний Суд у постанові від 01 жовтня 2020 року у справі № 361/8331/18 зазначив про те, що якщо учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільно-процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вирішуючи заяву про ухвалення додаткового рішення суд виходить із наступного. Пунктом 1 частини першої статті 270 ЦПК України встановлено, що суд, який ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо судом стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення. Так, рішення суду повинно бути повним, тобто повинно вирішувати усі позовні вимоги та усі питання, пов`язані із розглядом спору. Способом усунення неповноти рішення суду є ухвалення додаткового рішення. Ухвалюючи рішення, суд повинен враховувати первісні вимоги, а також усі уточнення (доповнення або зміни) до них, які заявлялися в судовому засіданні. З матеріалів справи вбачається, що в провадженні Кегичівського районного суду Харківської області перебувала цивільна справа за позовом [PERSON] до Кегичівської селищної ради Харківської області про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю. Рішенням суду від 25 грудня 2024 року позовні вимоги позивача задоволені в повному обсязі. При винесенні рішення суду від 25 грудня 2024 року судом дійсно не ухвалено рішення стосовно позовної вимоги [PERSON] про припинення права власності Товариства з обмеженою відповідальністю «Проектування та загальний дизайн», ідентифікаційний код 31633812 на нерухоме майно - квартиру, загальною житловою площею 57,3 кв.м, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 30739206, дата внесення запису 21.06.2010. Так,\~при ухваленні\~рішення судом\~були встановлені\~фактичні обставини\~та відповідні\~їм правовідносини,\~а саме,\~що 10\~червня 2010\~року між\~ТОВ «Компанія\~з управління\~активами «Центр\~фінансових ініціатив»\~та ТОВ\~«Проектування та\~загальний дизайн»\~було укладено\~договір купівлі-продажу,\~посвідчений приватним\~нотаріусом Харківського\~міського нотаріального\~округу Літвіновою\~Я.М.,\~відповідно до\~якого ТОВ\~«Компанія з\~управління активами\~«Центр фінансових\~ініціатив» передає,\~а ТОВ\~«Проектування та\~загальний дизайн»\~приймає у\~власність 2-кімнатну\~квартиру загальною\~житловою площею\~57,3\~кв.м.,\~яка розташована\~за адресою:\~ [ADDRESS] . Відповідно до Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ТОВ «Проектування та загальний Дизайн», код юридичної особи: 31633812, перебуває в статусі: припинено, без правонаступників. Відповідно до п.п. 1, 2, 4, 5, 6, 12 ч. 3 ст. 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, верховенство права; повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення. Суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів із дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення. На підставі викладеного, враховуючи конкретні обставини цієї справи, оцінивши наявні у матеріалах справи докази та доводи сторін, суд вважає, що заява [PERSON] підлягає задоволенню.

Outcome: approved