Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-09 00:00:00

Позивач у листопаді 2024 року звернулася до Херсонського міського суду Херсонської області з позовом про розірвання шлюбу до відповідача, зазначивши, що шлюб вони зареєстрували 03.10.2014 року. \~В обґрунтування позову посилається на те, що між ними спільне проживання та збереження шлюбу неможливе через втрату почуття любові та поваги через різні погляди на подружнє життя та сім`ю, відсутність взаєморозуміння. Шлюб носить формальний характер, шлюбні відносини фактично припинені. Від шлюбу мають неповнолітніх дітей. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 25.11.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Позивач в судове засідання не з`явилася, надала суду заяву у якій підтримала позовні вимоги, просила розгляд справи проводити без її участі та не надавати строк на примирення. Відповідач в судове засідання з`явився, надав суду заяву у якій просив надати строк на примирення та розглядати справу без його участі. Відповідно до ч.2\~ст.247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Так,\~судом встановлено,\~відповідно\~до свідоцтва\~про шлюб\~серії [NUMBER] \~виданого 03.10.2014\~року між\~ [PERSON] \~та [PERSON] \~03.10.2024 року було зареєстровано шлюб про що Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Херсонській області складено актовий запис № 1070, після реєстрації шлюбу прізвище дружини змінилось на « [PERSON] ». [INFO] у сторін народилася дитина [PERSON] про що Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Цюрупинського районного управління юстиції у Херсонській області складено актовий запис № 60. [INFO] у сторін народилася дитина [PERSON] про що Олешківським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області складено актовий запис № 254. Частиною 3\~ст.56 СК України\~передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини.\~ Згідно до ч.2 ст.104, ч.3 ст.105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання, у т. ч. за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до\~статті 110 цього Кодексу. Частиною 3\~ст.109 СК України\~передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі чоловіка та дружини і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей. Відповідно до ч.1 ст.110, ст.112 СК України\~позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Згідно з роз`ясненнями п.10\~Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21.12.2007 р. «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя»\~проголошена\~Конституцією України\~охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Згідно ч.2\~ст.114 СК України\~у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Як вбачається з матеріалів справи, сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 03.10.2014 року. \~\~ Відповідно до ст.16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Збереження\~\~шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною\~\~основою\~\~шлюбу, а позивач не має намір\~\~зберігати\~\~ шлюб. На підставі вищевикладеного, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши причини розірвання шлюбу, суд приходить до висновку, що причини, які\~\~спонукають наполягати на\~\~розірванні\~\~шлюбу є обґрунтованими, подальше спільне сімейне життя подружжя і збереження шлюбу є неможливим, оскільки це суперечить інтересам позивача, що має істотне значення, внаслідок чого\~\~позов\~\~підлягає\~\~задоволенню. Щодо клопотання відповідача про надання строку на примирення. Системний аналіз статті 51 Конституції України, статей 111, 112 Сімейного кодексу України (далі - СК України), статей 2, 240, пункту 4 частини першої статті 251 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) дає підстави для висновку, що заходи для примирення подружжя вживаються судом за таких умов: це не суперечить моральним засадам суспільства; існують об`єктивні обставини, які свідчать, що такі заходи можуть бути дієвими, тобто такими, що можуть призвести до примирення сторін; застосовані заходи для примирення подружжя, якщо вони мають наслідком зупинення провадження у справі, не повинні суперечити загальним засадам цивільного судочинства та не порушувати розумність строків розгляду справ. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 листопада 2018 року у справі № 761/33261/16-ц (провадження № 61-33349св18) зроблено висновок по застосуванню статті 111 СК України\~та вказано, що «примирення подружжя здійснюється судом лише за умови, що це не суперечить моральним засадам суспільства. Суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо. Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя. Такого ж висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 127/16963/22-ц 08 березня 2023 року. Суд, дослідивши матеріали справи, заперечення позивача щодо надання строку на примирення, дійшов висновку, що відсутні об`єктивні обставини, які свідчать, що такі заходи можуть бути дієвими, тобто такими, що можуть призвести до примирення сторін, а тому у задоволенні клопотання відповідача слід відмовити. На підставі викладеного та

Outcome: approved