Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-03 00:00:00

Позивачка звернулась до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова з позовною заявою про розірвання шлюбу, в якій просить розірвати шлюб, укладений між нею та [PERSON] , який зареєстровано 02 липня 2021 року Виконавчим комітетом Роганської селищної ради Харківського району Харківської області, актовий запис № 19. На обґрунтування вимог в позовній заяві позивачка зазначає, що 02 липня 2021 року між нею\~та [PERSON] \~укладено шлюб,який\~зареєстровано Виконавчим\~комітетом Роганської\~селищної ради\~Харківського району\~Харківської області,\~актовий запис\~№ 19. Від шлюбних стосунків сторони мають дитину [PERSON] , [INFO] . Позивачка свої вимоги мотивувала тим, що спільне життя з відповідачем не склалось через те, що сторони мають різні погляди на життя, сім`ю, подружні обов`язки, з цього приводу постійно виникали сварки, які призвели до повного відчуження один від одного. Спроби примирення та налагодження сімейних відносин позитивних результатів не дали. З січня 2024 року припинені шлюбно-сімейні відносини, живуть окремо, спільного господарства не ведуть, мають різні бюджети, спілкуються лише з питань, які стосуються дитини. Вважає, що почуття любові та поваги один до одного втрачено остаточно, примирення неможливе, шлюб існує формально і його збереження суперечить її інтересам. Зазначає, що спір про поділ майна та місце проживання дитини між ними відсутній. Після розірвання шлюбу прізвище просить залишити без змін. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 18 листопада 2024 року позовна заява прийнята, провадження відкрито та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадженні з викликом сторін. У судове засідання сторони не з`явились. 16 грудня 2024 року позивачка через канцелярію суду надала заяву про розгляд справи у її відсутність. Зазначила, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, наполягає на розірванні шлюбу. Шлюбно-сімейні відносини з відповідачем припинені з 28 лютого 2023 року, мешкають окремо з 25 лютого 2023 року, спільне господарство не ведуть. Строк для примирення не потрібен, збереження шлюбу вважає неможливим. Спору про майно між ними не має. На відшкодування сплаченого судового збору не претендує. Зазначає, що в разі не явки в судове засідання відповідача, не заперечує щодо заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення. Відповідач [PERSON] в судове засідання повторно не з`явився, повідомлявся про день, час та місце судового засідання належним чином та своєчасно шляхом направлення судових повісток до електронного кабінету та за місцем реєстрації проживання. Заяв, клопотань тощо від нього не надходило. Відомості про дати та час судових засідань знаходяться у вільному доступі на офіційному сайті Судової влади за адресою в мережі Інтернет https://court.gov.ua/fair/ та сайті Орджонікідзевського районного суду м. Харкова. Таким чином, на підставі приписів ст.ст.128, 130-131 ЦПК України суд вважає, що відповідач повідомлений належним чином. Відповідач з відзивом на позов до суду не звертався. Заяв, клопотань та заперечень до суду не надходило. Відповідно до вимог ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Беручи до уваги ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Ради Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, також беручи до уваги те, що відповідач обґрунтованих клопотань про відкладення судового засідання суду не надав, в силу положень ст. 223 ч. 1 ЦПК України, суд вважає за доцільне продовжити судовий розгляд за відсутності відповідача. Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84)\~5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно. За таких обставин, з письмової згоди позивачки, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України, на підставі наявних у справі доказів. \~ \~ \~ \~ Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами. З`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог з наступних підстав. Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі з 02 липня 2021 року, який зареєстровано Виконавчим комітетом Роганської селищної ради Харківського району Харківської області, актовий запис № 19. Від шлюбних стосунків сторони мають малолітню дитину [PERSON] , [INFO] .\~Сімейно-шлюбні відносини між сторонами припинено, шлюб\~ носить\~ формальний характер,\~ спільне господарство не ведеться, мешкають окремо, на примирення позивачка не згодна. Згідно з\~статтею 24 Сімейного Кодексу України\~шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. За приписами ч. 3\~ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Згідно з ч.1 ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя, згідно ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, оскільки в ході засідання встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам позивачки, що має істотне значення. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що збереження сім`ї є неможливим, а тому наявні підстави для розірвання шлюбу, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їх інтересам та інтересам їх дитини, а також положенням статті 51 Конституції України, відповідно до якої шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. За таких обставин, суд вважає, що шлюб підлягає розірванню. Відповідно до\~ст. 113 СК України\~особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Згідно із ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Outcome: approved