Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-02 00:00:00

В липні 2024 року адвокат Вдовика Олена Миколаївна, яка діє в інтересах заявників [PERSON] , [PERSON] звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду\~ Київської області з заявою про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна, мотивуючи тим, що [PERSON] , [INFO] ( далі - заявник 1) та [PERSON] , [INFO] (далі - заявник 2) є батьками доньки [PERSON] , [INFO] (свідоцтво про народження додається). Відповідно до Довідки до акту огляду медико-соціальною експертною комісією, Серія АВ № 1079142 [PERSON] встановлено першу підгрупу «А» з 14 лютого 2024 року, інвалідність з дитинства, інвалідність встановлено довічно. Відповідно до Консультативного висновку спеціаліста КНПКОР «Київська обласна дитяча лікарня» від 16.11.2023 [PERSON] говорить сама до себе, мовлення відсутнє, вимовляє окремі склади, звуки, не може розповісти про себе, звернене мовлення розуміє на побутовому рівні, прості слова. Не вміє себе обслуговувати, відсутня дрібна моторика, не вміє одягатись, сформовані санітарно-гігієнічні навички, не вміє донести ложку до рота. Любить щось перебирати, протягом дня може сидіти та сама до себе розмовляти, може не спати вночі, може бродити по будинку Може неконтрольовано виходити на вулицю, не знаходить дороги додому, може блукати містом. Психічний стан: до вербального контакту не вступає, на запитання не відповідає, Хода невпевнена, хитка, тримається за руку. Під час огляду дивиться перед собою, не звертає уваги на огляд, жестикулює перед собою. Активний словник без слів. До сумісної діяльності не вступає. Прості інструкції не виконує. Навички самообслуговування не сформовані, потреб є сторонньої допомоги і супроводу. Єдина реакція неадекватний сміх. Емоційно загальмована. Висновок спеціаліста: глибока розумова відсталість у дитини з симптоматичною епілепсією, системне недорозвинення мовлення І-ІІ рівня, відсутність навичок самообслуговування та життєзабезпечення. Відсутність шкільних навичок. Енурез. Енкопрез. Таким чином, донька заявників тривалий час страждає психічним захворюванням, не здатна захищати свої права, не може усвідомлювати значення своїх дій, керувати ними, потребує стороннього догляду, нагляду, допомоги та опіки. [PERSON] не зможе без опікуна самостійно здійснювати та забезпечувати свої права згідно чинного законодавства України, як наслідок буде позбавлена можливості повноцінного життя. В зв`язку із тим, що [PERSON] не усвідомлює значення своїх дій, не може керувати ними, потребує стороннього догляду, їй необхідне призначити опікуна. Заявник 1 та заявник 2 мають бажання та можливість дбати про свою рідну доньку, створювати їй необхідні побутові умови, забезпечувати її належним доглядом та лікуванням. Вільний свій час заявники проводять біля доньки, опікуючись нею, оскільки її неможливо залишити без стороннього догляду. Заявники та їх донька разом проживають за однією адресою. Заявник 1 вад здоров`я не має. Відповідно до Витягу з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості» станом на 24.01.2024 непогашеної судимості немає та в розшуку не перебуває. Заявник 2 вад здоров`я не має. Відповідно до Витягу з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості» станом на 24.01.2024 непогашеної судимості немає та в розшуку не перебуває. Просила визнати [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , що проживає за адресою: [ADDRESS] , недієздатною особою, призначити опікунами [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] та [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] над недієздатною особою [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , що проживає за адресою [ADDRESS] ( а. с. 2-4 ). Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.07.2024, головуючим суддею визначено Орєхова О.І. ( а. с. 30-31 ) та матеріали передані останньому для розгляду. За відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу ( ч. 1 ст. 187 ЦПК України ). Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом ( ч. 3 ст. 294 ЦПК України ). Ухвалою судді від 04 липня 2024 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за заявою [PERSON] , [PERSON] , заінтересовані особи: [PERSON] , Орган опіки та піклування виконавчого комітету Білоцерківської міської ради Київської області про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна. Постановлено проводити розгляд справи в порядку окремого провадження судом у складі судді та двох присяжних. Постановлено призначити справу до розгляду в судове засідання на 26 липня 2024 року. Вказаною ухвалою доручено Північному міжрегіональному центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги призначити адвоката для надання безоплатної вторинної правничої допомоги [PERSON] , [INFO] \~\~ ( а. с. 35-36 ). 09.07.2024 відповідно до протоколу попереднього відбору присяжних, визначено присяжними Бобровник І.А. та Саєнко Т.Д. ( а. с. 40). Ухвалою суду від 26.07.2024 залучено в даній справі в якості заінтересованої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору [INFO] \~ та відкладено судове засідання на 26.09.2024 ( а. с. 58-60 ). Ухвалою суду від 26.09.2024 витребувано у Комунального некомерційного підприємства Білоцерківської міської ради «Білоцерківська міська лікарня № 1» історію хвороби та амбулаторну карту [PERSON] , [INFO] ( а. с. 75-77 ). Цією ж датою, 26 вересня 2024 року, ухвалою суду у даній справі було призначено судову-психіатричну експертизу, а провадження зупинено ( а. с. 78-81 ). 23 грудня 2024 року матеріали даної цивільної справи надійшли до суду з експертного закладу ( а. с. 84 ). Ухвалою суду від 10 січня 2025 року поновлено провадження у справі та призначено судове засідання на 03.02.2025 ( а. с. 88-89 ). В судове засідання учасники справи не з`явились, судом отримано заяви про розгляд справи у їх відсутність. Так, 03.02.2025 за вх. № 6257 судом отримано заяву від представника заявників адвоката Вдовика О.М., в якій просила розгляд справи здійснювати без участі заявників та їх представника. Заяву підтримують, просили задовольнити ( а. с. 101 ). Також, представник заінтересованої особи [PERSON] адвокат Ковбасюк-Боброва А.І. надала заяву, яка отримана судом 03.02.2025 за вх. № 6253, в якій просила справу слухати за її відсутності, вимоги, викладені в заяві підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити ( а. с. 98 ). Представник заінтересованої особи Органу опіки та піклування виконавчого комітету\~ БМР Івашева Т.В., яка діє на підставі довіреності ( а. с. 100 ) надала до суду заяву, отриману судом 03.02.2025 за вх. № 6255 ( а. с. 99 ), в якій просила розглядати справу без участі представника органу опіки та піклування. При винесені рішення просила врахувати рішення виконкому БМР № 349 від 23.04.2024. Заінтересована особа [INFO] \~ в судове засідання свого представника не направили, про дату, час та місце слухання справи повідомлені належним чином, про що в матеріалах справи свідчить поштове рекомендоване повідомлення про вручення, яке отримано 16.01.2025 ( а. с. 93 ). Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно ( ч. 5 ст. 128 ЦПК України ). Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів ( ч. 3 ст. 211 ЦПК України ). В свою чергу, учасники справи, а саме представник заявників,\~ представник заінтересованої особи [PERSON] адвокат Ковбсюк-Боброва А.І. та представник заінтересованої особи Органу опіки та піклування виконавчого комітету\~ БМР Івашева Т.В., скористувались вимогами ч. 3 ст. 211 ЦПК України. Інших заяв та клопотань з боку учасників справи на адресу суду не надходило, як і не надходило з боку [INFO] \~ жодних заперечень, доводів так пояснень стосовно вищевказаної заяви. Тому, суд приходить до висновку про можливість проведення судового засідання за відсутності учасників справи, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та прийняття законного і обґрунтованого рішення. Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи № 361/8331/18 від 1 жовтня 2020 року. В зазначеній постанові Верховний Суд виходив з такого: «якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні». Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Оскільки учасники судового розгляду в судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, перевіривши матеріали справи, приходить до наступного. Відповідно до пункту 1 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності. Відповідно до вимог частини третьої статті 296 ЦПК України, заява про визнання фізичної особи недієздатною може бути подана членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, психіатричним закладом. Частиною 1 статті 30 ЦК України передбачено, що цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними. Згідно до ч. 1 ст. 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого, психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та ( або ) керувати ними. Судом встановлені фактичні обставини та зміст спірних правовідносин. В судовому засіданні встановлено, що заявники [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] є батьками [PERSON] , [INFO] , що підтверджується наявним\~ в матеріалах справи свідоцтвом про народження останньої ( а. с. 11 ).\~ Так, відповідно до Довідки до акта огляду МСЕК серії АВ № 1079142, [PERSON] встановлено перша група інвалідності підгрупа «А» з 14 лютого 2024 року, інвалідність з дитинства, довічно ( а. с. 13 ). У дані довідці зазначено, що потребує постійного стороннього догляду та рекомендовано лікування у психіатра, сімейного лікаря. Крім того, у відповідності до висновку ЛКК, виданого Комунальним некомерційним підприємством Білоцерківської міської ради «Білоцерківська міська лікарня № 4» від 16.02.2024 за № 107, [PERSON] , [INFO] , яка зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , отримує медичну допомогу у лікаря-психіатра з приводу глибокої розумової відсталості (код за МКХ10 F73.0 ) з 2013 року ( а. с. 14 ). Відповідно до Консультативного висновку спеціаліста КНПКОР «Київська обласна дитяча лікарня» від 16.11.2023, [PERSON] говорить сама до себе, мовлення відсутнє, вимовляє окремі склади, звуки, не може розповісти про себе, звернене мовлення розуміє на побутовому рівні, прості слова. Не вміє себе обслуговувати, відсутня дрібна моторика, не вміє одягатись, сформовані санітарно-гігієнічні навички, не вміє донести ложку до рота. Любить щось перебирати, протягом дня може сидіти та сама до себе розмовляти, може не спати вночі, може бродити по будинку Може неконтрольовано виходити на вулицю, не знаходить дороги додому, може блукати містом. Психічний стан: до вербального контакту не вступає, на запитання не відповідає, Хода невпевнена, хитка, тримається за руку. Під час огляду дивиться перед собою, не звертає уваги на огляд, жестикулює перед собою. Активний словник без слів. До сумісної діяльності не вступає. Прості інструкції не виконує. Навички самообслуговування не сформовані, потреб є сторонньої допомоги і супроводу. Єдина реакція неадекватний сміх. Емоційно загальмована. Висновок спеціаліста: глибока розумова відсталість у дитини з симптоматичною епілепсією, системне недорозвинення мовлення І-ІІ рівня, відсутність навичок самообслуговування та життєзабезпечення. Відсутність шкільних навичок. Енурез. Енкопрез ( а. с. 17-18 ). Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів ( ч. 1 ст. 89 ЦПК України ). Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні ( ст. 263 ЦПК України ). У відповідності до ст. 298 ЦПК України судом ухвалою суду від 26 вересня 2024 року було призначено судово-психіатричну експертизу стосовно психічного стану [PERSON] , [INFO] ( а. с. 78-81 ). Так, висновком судово-психіатричного експерта № 498-ц від 11.12.2024, проведеного на виконання ухвали суду від 26.09.2024 встановлено, що [PERSON] , [INFO] страждає на хронічний, стійкий психічний розлад важку розумову відсталість, F 72.1 за МКХ-10. За своїм психічним станом [PERSON] не може усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. За своїм психічним станом [PERSON] не може з`являтися в судові засідання та давати пояснення по суті справи ( а. с. 85-86 ). Недієздатні особи є особливою категорією людей (фізичних осіб), які внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу тимчасово або постійно не можуть самостійно на власний розсуд реалізовувати майнові та особисті немайнові права, виконувати обов`язки й нести юридичну відповідальність за свої діяння; недієздатним особам мають надаватися правові можливості для задоволення індивідуальних потреб, реалізації та захисту їх прав і свобод (абзац третій підпункту 2.2 пункту 2 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 01 червня 2016 року № 2-рп/2016). Відповідно до ч. 1 ст. 299 ЦПК України питання про виклик фізичної особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, вирішується в кожному випадку судом із врахуванням стану її здоров`я. Враховуючи стан здоров`я [PERSON] , [INFO] , суд приходить до висновку про можливість вирішення питання щодо визнання останньої недієздатною, за її відсутності. Водночас, права [PERSON] були належним чином захищені, оскільки її інтереси представляла адвокат Ковбасюк-Боброва А.І. на підставі доручення для надання безоплатної вторинної правничої допомоги особам, які визначені пунктами 24, 25 частини першої статті 14 Законом України «Про безоплатну правничу допомогу» у разі залучення адвоката судом від 18 липня 2024 року за № 004-1002511 ( а. с. 68 ). Враховуючи наведені обставини, суд доходить висновку про наявність підстав для визнання [PERSON] , [INFO] , недієздатною. Відповідно до ч. 1, ч. 5, ч. 6, ч. 7 ст. 300 ЦПК України суд, ухвалюючи рішення про визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй опікуна. Рішення суду після набрання ним законної сили надсилається судом органу опіки та піклування, органам ведення Державного реєстру виборців за місцем проживання фізичної особи. Строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має право подати опікун, представник органу опіки та піклування не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку, визначеного частиною шостою цієї статті. Згідно ч. 1 ст. 40 ЦК України фізична особа визнається недієздатною з моменту набрання законної сили рішенням суду про це. Відповідно до ч. 1 ст. 41 ЦК України, над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка. Опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки (ч. 1 ст. 55 Цивільного кодексу України). Опіка встановлюється над фізичними особами, які визнані недієздатними (ч. 1 ст. 58 Цивільного кодексу України). Піклування встановлюється над фізичними особами, цивільна дієздатність яких обмежена (ч. 1 ст. 59 Цивільного кодексу України). Опіка або піклування встановлюються за місцем проживання фізичної особи, яка потребує опіки чи піклування, або за місцем проживання опікуна чи піклувальника (ч.1 ст. 62 Цивільного кодексу України). Згідно ч. 1 ст. 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Частиною 1 та ч. 4 ст. 63 ЦК України передбачено, що опікуна призначає орган опіки та піклування, крім випадків, встановлених статтею 60 цього Кодексу. Опікуном може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном лише за її письмовою заявою. Опікун призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна. Відповідно до статті 65 ЦК України до встановлення опіки або піклування і призначення опікуна чи піклувальника, опіку або піклування над фізичною особою здійснює відповідний орган опіки та піклування. Як встановлено вище, заявники [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] є батьками [PERSON] , [INFO] ( а. с. 11 ).\~ Так, заявники [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] виявили бажання бути опікунами своє доньки [PERSON] , [INFO] . Згідно паспортних даних заявників ( а. с. 5-6, 7-8 ) та Витягу з реєстру територіальної громади від 29.05.2024, видана [PERSON] , [INFO] ( а. с. 10 ), всі вони зареєстровані за адресою: [ADDRESS] . Заявники вад здоров`я не мають, про що надано до справи виписки з медичних карток амбулаторного, стаціонарного хворого\~ ( а. с. 19-20, 24-25 ). Відповідно до Витягів з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості» станом на 29.02.2024 [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] непогашеної судимості не мають та в розшуку не перебувають ( а. с. 21, 23 ). Відповідно до доданих до матеріалів справи Висновків ЛКК від 29.02.2024 за № 397 та від 16.02.2024 за № 395, Комунальне некомерційне підприємство Білоцерківської міської ради «Білоцерківська міська лікарня № 4» повідомляє, що [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , які зареєстровані за адресою: [ADDRESS] , психіатричних протипоказань до виконання обов`язків опікуна не мають, під диспансерним наглядом лікаря-нарколога не перебувають та не перебували ( а. с. 15, 16 ). З рішення виконавчого комітету Білоцерківської міської ради Київської області від 23 квітня 2024 року за № 349 вбачається, що з метою захисту та реалізації прав [PERSON] ,\~ виконавчий комітет міської ради вирішив, що у разі визнання судом недієздатною [PERSON] , [INFO] , рекомендувати призначити її опікунами батька [PERSON] , [INFO] та матір [PERSON] , [INFO] ( а. с. 26 ). При призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряється органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України і Міністерства праці та соціальної політики України від 26 травня 1999 року № 34/166/131/88 затверджено Правила опіки та піклування, що зареєстровані в Міністерстві юстиції України 17 червня 1999 року за №387/3680 (далі - Правила). Відповідно до пунктів 1.1, 1.2 Правил опіка (піклування) є особливою формою державної турботи, зокрема, про повнолітніх осіб, які потребують допомоги щодо забезпечення їх прав та інтересів. Опіка (піклування) встановлюється для захисту особистих і майнових прав та інтересів повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати свої обов`язки. Згідно з пунктами 2.1, 2.4 Правил опіка установлюється над неповнолітніми, які не досягли п`ятнадцяти років і залишились без піклування батьків, а також над громадянами, визнаними судом недієздатними внаслідок психічних захворювань. При призначенні опікуна (піклувальника) беруться до уваги його можливості виконувати опікунські обов`язки, стосунки між ним та підопічним. Опікун чи піклувальник призначається лише за його згодою і, як правило, з числа родичів чи близьких підопічному осіб (п. 3.1 Правил опіки та піклування). При призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна (постанова Верховного Суду від 07 квітня 2022 року у справі № 712/10043/20, від 26 січня 2024 року у справі № 742/887/23). Аналогічні положення зазначені у Правилах опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України 26 травня 1999 року № 34/166/131/88. Аналізуючи при цьому як норми ЦК України так і ЦПК України у даному питанні, слід дійти висновку, що законодавець, захищаючи недієздатну особу покладає на суд обов`язок відразу у рішенні про визнання особи недієздатною вирішити питання захисту прав цієї особи шляхом призначення їй опікуна. При цьому із змісту норм ЦК та ЦПК також вбачається вагома роль органу опіки та піклування, який зобов`язаний надати ґрунтовне подання суду щодо призначення опікуна, при цьому саме на вказаний орган покладається обов`язок знайти особу, яка за своїми якостями (стан здоров`я, родинні зв`язки тощо) найбільш ефективно для особи, визнаної недієздатною, може виконувати обов`язки опікуна. Відповідно до частини першої статті 67 ЦК України опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням. Виходячи з аналізу частини першої статті 60 ЦК України та частини першої статті 300 ЦПК України, обов`язковою умовою призначення судом конкретної фізичної особи опікуном над недієздатною фізичною особою є наявність подання органу опіки та піклування щодо доцільності призначення саме цієї особи опікуном. Отже, призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно вимог ЦПК України. При внесенні подання орган опіки та піклування має якнайкраще врахувати інтереси особи, над якою встановлюється опіка. Опіка (піклування) встановлюється за місцем проживання особи, яка підлягає опіці (піклуванню), або за місцем проживання опікуна (піклувальника). У постанові Верховного Суду від 08 січня 2024 року у справі №753/1905/22 зроблено висновок про те, що призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно з вимогами ЦПК України. При внесенні подання орган опіки та піклування має врахувати якнайкращі інтереси особи, над якою встановлюється опіка. Обов`язковою умовою призначення судом конкретної фізичної особи опікуном над недієздатною фізичною особою є наявність подання органу опіки та піклування щодо доцільності призначення саме цієї особи опікуном. Такий висновок викладений в постановах Верховного Суду від 20 травня 2020 року в справі № 736/1508/17, від 28 лютого 2024 року в справі № 372/3474/21, від 24 липня 2024 року у справі №727/597/24. Слід зазначити, рішенням № 349 від 23.04.2204 Органу опіки та піклування БМР Київської області зазначено, що у разі визнання судом недієздатною [PERSON] , [INFO] , рекомендувати призначити її опікунами батька [PERSON] , [INFO] та матір [PERSON] , [INFO] ( а. с. 26 ). Отже, рекомендовано (запропоновано ) призначити двох опікунів, батьків [PERSON] , [INFO] . Водночас, не надано\~ доказів того, що матір [PERSON] , [INFO] , [PERSON] в силу свого стану здоров`я, чи з інших поважних причин не зможе здійснювати обов`язки опікуна. Навпаки, остання дала згоду та виявила бажання бути опікуном своєї доньки, відповідно надала документи, в тому числі, що стосуються стану здоров`я, вад зі здоров`ям не має. В свою чергу, жодних мотивів доцільності призначення саме двох опікунів, в тому числі, [PERSON] , [INFO] , матеріали справи не містять та відповідно органом опіки та піклування не наведено, як не наведено і в самій заяві заявників. Згідно зі ст. 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», відстрочка від призову на військову службу під час мобілізації надається опікунам осіб, визнаних судом недієздатними. Станом на сьогоднішній день саме орган опіки та піклування на підставі звернення особи чоловічої статі призовного віку із заявою про призначення її опікуном недієздатної особи, враховуючи введений у державі воєнний стан та закріплений статтею 65 Конституції України, обов`язок щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, повинен з`ясувати необхідність такого, уникаючи можливих зловживань в цьому напрямку та належним чином мотивувати свій висновок про можливість призначення особи опікуном недієздатної особи та, перш за все, необхідність такого. При цьому, на переконання суду, конституційний обов`язок оборони незалежності та територіальної цілісності України, має перевагу над бажанням заявника бути опікуном недієздатної особи за обставин існування в останньої інших членів сім`ї, які також можуть бути опікунами. Як зазначено вище, у недієздатної [PERSON] , [INFO] є інші члени родини, таке бажання виявила її матір [PERSON] , під час розгляду справи перешкод, зазначених у ст. 64 ЦК України, для призначення її опікуном не встановлено. Також суд вважає заяву [PERSON] щодо призначення його опікуном разом із дружиною такою, що, найймовірніше, базуються на особистих мотивах останнього в отриманні статусу опікуна недієздатної особи (призовний вік, оголошена мобілізація через військовий стан в країні). Процесуальне законодавство передбачає, що обставини цивільних справ з`ясовуються судом на засадах змагальності, в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів. Щодо обов`язку доказування і подання доказів, то кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень. Виходячи з вище встановлених обставин та досліджених матеріалів справи, суд приходить до висновку, що [PERSON] , [INFO] дійсно потребує опіки та сторонньої допомоги, суд приходить до висновку, що заявник [PERSON] , [INFO] може бути опікуном своєї доньки [PERSON] , [INFO] ,\~ обставин які б виключали можливість призначення вказаного заявника опікуном, судом не встановлено. В свою чергу,\~ в призначенні опікуном [PERSON] , [INFO] відносно доньки [PERSON] , [INFO] , слід відмовити з вищенаведених підстав. За наведених обставин, суд вважає, що заява [PERSON] , [PERSON] , заінтересовані особи: [PERSON] , Орган опіки та піклування виконавчого комітету Білоцерківської міської ради Київської області, [INFO] \~ про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна є такою, що підлягає задоволенню частково. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 299 ЦПК України, судові витрати по провадженню справи про визнання громадянина недієздатним відносяться на рахунок держави. Тому,\~ на підставі ст. 141 ЦПК України, судові витрати по справі необхідно віднести за рахунок держави. На підставі вищевикладеного та

Outcome: partial