Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-13 00:00:00

В провадженні\~судді Дзержинського\~районного суду\~м.\~Харкова Цвіри\~Д.М.\~перебуває \~цивільна справа за позовною заявою [PERSON] до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про стягнення коштів. В обґрунтування позовної заяви позивач зазначає, що [PERSON] , є спадкоємцем після смерті чоловіка [PERSON] , померлого [INFO] . 09.09.2023 року отримала свідоцтво про право на спадщину за законом, видане приватним нотаріусом Ізюмського районного нотаріального округу Харківської області Іноземцевою Р.М., про те, що вона є спадкоємцем зазначеного у цьому свідоцтві майна [PERSON] , [INFO] , а саме неотриманих пенсійних коштів у сумі 349 682,92 грн., які нараховані на виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.08.2020 року Головним Управлінням Пенсійного фонду України в Харківській області. Позивач звернулась до Відділу опрацювання документації №3 (м. Ізюм) управління з питань виплат головного управління ПФ в Харківській області, а саме з проханням здійснити виплату вказаних коштів на підставі зазначеного вище свідоцтва про право на спадщину за законом. Однак, 03.05.2025 року отримала копію рішення від 18.04.2024 року про відмову щодо виплати недоотриманої пенсії по о/р [NUMBER] . Рішення про відмову мотивовано тим, що право на одержання неотриманих коштів нарахованих за рішенням суду у зв?язку зі смертю стягувача наступає на підставі рішення суду про заміну стягувача. А оскільки ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 09.01.2023 року по справі №520/8956/2020 проведено заміну стягувача з [PERSON] на [PERSON] , остання є правонаступником, якій належать нараховані суми на виконання рішення суду. Вказано, що виплату коштів, нарахованих на виконання рішення суду буде здійснено в межах затверджених бюджетних призначень для здійснення відповідних виплат. В подальшому звернулась до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області з повторною заявою про виплату грошових коштів в сумі 349682,92 грн. в порядку спадкування за законом на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом. Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області надало аналогічну відповідь з посиланням на п. 7 розділу ІІ Порядку розроблення, затвердження та виконання бюджету Пенсійного фонду України, затвердженого постановою правління Пенсійного фонду України від 31.08.2009 року №21-2. Зазначає, що звернулась до відповідача з питанням виплати коштів саме на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом. Між тим, відповідач, відмовляючи у сплаті коштів, фактично наполягає, щоб вказані кошти стягувалися в межах виконавчого провадження з виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.08.2020 року у справі №520/8956/2020. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 02 липня 2024 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи визначено проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. 09 серпня 2024 представником відповідача подано відзив на позовну заяву. Разом з тим, ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 02 липня 2024 року було встановлено строк на подання відзиву протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали. Відзив було подано без дотримання строку, встановленого судом, клопотання про поновлення строку на подання відзиву. Крім того, у порушення вимог ч.4 ст. 178 ЦПК України, представником відповідача не надано суду доказів надіслання відзиву позивачу. На підставі цього суд вирішує справу без урахування поданого представником відповідача відзиву. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 25 листопада 2024 року підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду. У судове засідання позивач не з`явився, у матеріалах справи міститься заява про розгляд справи за її відсутності. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, у матеріалах справи міститься клопотання про розгляд справи без участі представника ГУПФУ. Фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалась згідно вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, приходить до наступного. Як вбачається з відповіді ГУ ПФУ в Харківській області від 27.05.2024, на виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.08.2020 по \~ \~ \~ \~справі \~ \~ \~ \~№ \~ \~ \~ \~520/8956/2020 \~ \~ \~ \~ [PERSON] \~ \~ \~ \~здійснено \~ \~ \~ \~відповідний перерахунок пенсії та нараховано пенсійні кошти за період з 19.02.2020 по 14.09.2020 року. Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 09.01.2023 по справі № 520/8956/2020 замінено стягувача з [PERSON] на правонаступника [PERSON] . На підставі ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 09.01.2023 по справі № 520/8956/2020 проведено заміну стягувача. У вказаній відповіді від 27.05.2024 зазначено, що нараховані позивачу [PERSON] кошти згідно рішення суду буде виплачено в межах затверджених бюджетних призначень для здійснення відповідних виплат. Відповідно до вимог\~ст. 1216 ЦК України,\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України). Згідно зі\~ст. 1217 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Статтею 1227 ЦК України\~передбачено, що суми заробітної плати, пенсії, стипендії, аліментів, допомог у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відшкодувань у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, інших соціальних виплат, які належали спадкодавцеві, але не були ним одержані за життя, передаються членам його сім`ї, а у разі їх відсутності - входять до складу спадщини. Тлумачення\~статті 1227 ЦК України\~свідчить, що: - цією нормою встановлено сингулярне правонаступництво членів сім`ї спадкодавця на отримання належних йому та неотриманих ним за життя грошових сум заробітної плати, пенсії, стипендії, аліментів, інших соціальних виплат. Указані суми включаються до складу спадщини лише у разі відсутності у спадкодавця членів сім`ї чи їх відмови від права на отримання вказаних сум. Специфіка правонаступництва прав на отримання сум заробітної плати, пенсії, стипендії, аліментів, допомог у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відшкодувань у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, інших соціальних виплат обґрунтовується необхідністю: а) створення умов для охорони майнових інтересів членів сім`ї спадкодавця в разі, коли вони не є його спадкоємцями; б) забезпечення можливості реалізації права на одержання членами сім`ї спадкодавця належних йому грошових коштів без дотримання передбаченої\~ЦК України\~процедури оформлення спадщини; - право на одержання грошових сум заробітної плати, пенсії, стипендії, аліментів, інших соціальних виплат виникає у членів сім`ї спадкодавця внаслідок вказівки закону (ст.1227 ЦК України) та додаткового юридичного факту - смерті спадкодавця. Окрім цього, звичайно, необхідно щоб спадкодавець не реалізував належне йому право на отримання певних сум. Причини, через які ці суми не були отримані, можуть бути різноманітними, але закон не надає їм юридичного значення. Моментом,з якого виникатимуть права на отримання виплат, буде момент смерті спадкодавця. Законодавець не вказує, що перехід права на отримання цих сум є спадкуванням, а члени сім`ї - спадкоємцями. Це має важливе значення, оскільки дозволяє зробити висновок, що на набуття права на одержання грошових сум відповідно до\~ст. 1227 ЦК України\~не поширюються норми про спадкування за заповітом або законом, зокрема, щодо усунення від спадкування (ст. 1224 ЦК України), прийняття, строків прийняття та оформлення спадщини, врахування цих сум при визначенні розміру обов`язкової частки (стаття 1241 ЦК України), задоволення вимог кредиторів (ст.1281 ЦК України). Відповідно, при включенні зазначених прав до складу спадщини їх спадкування має відбуватися за правилами, встановленими для спадкування за заповітом або законом. Відповідно до ст. 52 КАС України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником (спадкоємцем). Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив. Отже, право на одержання спадкоємцем, нарахованих коштів одержувачу пенсії за рішенням суду, які залишилися недоодержаними в зв`язку з його смертю, наступає на підставі рішення суду про заміну стягувача. Виплата заборгованості, обчисленої на виконання судових рішень, здійснюється органами Пенсійного фонду України, визначеними судом боржниками, в межах бюджетних асигнувань, виділених на цю мету. Згідно з частиною першою та другою статті 23 Бюджетного кодексу України будь-які бюджетні зобов`язання та платежі \~ \~ \~ \~з \~ \~ \~ \~бюджету \~ \~ \~ \~можна \~ \~ \~ \~здійснювати \~ \~ \~ \~лише \~ \~ \~ \~за \~ \~ \~ \~наявності відповідного бюджетного призначення, встановленого законом про Державний бюджет України. Згідно з пунктами 20 та 29 частини першої статті 116 Бюджетного кодексу України взяття зобов`язань без відповідних бюджетних асигнувань та здійснення видатків бюджету з перевищенням бюджетних призначень є порушенням бюджетного законодавства. Відповідно до пункту 7 розділу ІІ Порядку розроблення, затвердження та виконання бюджету Пенсійного фонду України, затвердженого постановою правління Пенсійного фонду України від 31.08.2009 № 21-2, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23.09.2009 за № 897/16913 (у редакції постанови правління Пенсійного фонду України від 09.12.2021 № 35-1), видатки на погашення заборгованості з пенсійних виплат за рішенням суду, виданими або ухваленими після набрання чинності Законом України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень», плануються в межах коштів Державного бюджету України, передбачених у Державного бюджеті України на фінансування пенсійних програм. Відповідно до ст. 328 Цивільного кодексу України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Виходячи зі змісту ст.392 ЦК України, право власності встановлюється в судовому порядку, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою. Згідно зі ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Право власності\~спадкоємця на\~спадкове майно\~підлягає захисту\~в судовому\~порядку шляхом\~його визнання\~у разі,\~якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує право власності. Позивачем у зазначених спорах у порядку правонаступництва може виступати спадкоємець, який прийняв спадщину відповідно до вимог статей 1268-1270 ЦК України. Відповідно до ст.ст. 12, 81\~ЦПК\~України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору (\~ст. 94 ЦПК України). Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК України). Відповідно до положень ч. 1, 3 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Як вже було зазначено, після смерті [PERSON] ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 09.01.2023 по справі № 520/8956/2020 замінено стягувача на правонаступника [PERSON] . З доданих до позовної заяви документів також вбачається, що відповідачем не оспорюється те, що позивач [PERSON] є отримувачем коштів після смерті [PERSON] . За таких обставин суд доходить обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат відповідно до положень ст.141 ЦПК України, з урахуванням відмови в задоволенні позову, судові витрати по справі покладаються на позивача. На підставі вищевикладеного та

Outcome: dismissed