Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-10 00:00:00

В провадженні Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя перебуває цивільна справа за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» до [PERSON] та до [PERSON] про відшкодування шкоди завданої внаслідок залиття квартири у розмірі 24\~732,30 грн. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 13.07.2021 року між ПАТ «Страхова компанія «АРКС» та [PERSON] був укладений Договір добровільного страхування майна та відповідальності, пов`язаної з експлуатації майна «АRХ КВАРТИРА» за адресою [ADDRESS] . 04.09.2021 року із застрахованим майном відбувалась страхова подія - залиття застрахованої квартири водою. 09.09.2021 комісією складі: провідного інженеру та двох майстрів ВП з УЖБ 1 КП «Запоріжремсервіс» ЗМР складено Акт обстеження технічного стану квартири [ADDRESS] , з якого вбачається, що 04.09.2021 відбулось залиття квартири [ADDRESS] в результаті аварійного витоку з рушникосушарки у ванній кімнаті вище розташованої квартири [ADDRESS] . Страхувальник добровільного страхування майна та відповідальності, пов`язаної з експлуатацією майна звернувся до ПАТ «СК «АРКС» із заявою про настання страхового випадку та виплату страхового відшкодування. Дана заява була розглянута, залиття водою застрахованої квартири, визнано страховим випадком у зв`язку з чим, ПРАТ «СК «АРКС» здійснило виплату страхового відшкодування у розмірі 24732,30 грн. Ухвалою суду від 19.09.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи, призначено розгляд справи у судовому засіданні 16.10.2024, сторонам встановлено строки на подання заяв по суті справи. Судове засідання було відкладено на 14.11.2024, у зв`язку з неявкою сторін у судове засідання. До суду від [PERSON] надійшли письмові пояснення, відповідно до яких позовні вимоги не визнає та просить в позові відмовити. Судове засідання 14.11.2024 за клопотанням відповідачів відкладено на 10.12.2024. 19.11.2024 року через офіційну електронну пошту суду та 20.11.2024 через АТ «Укрпошта» від відповідача [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву, за яким відповідач просив визнати поважним причини пропуску строку для подання відзиву, у зв`язку із необхідністю звернення за правовою допомогою, та поновити вказаний строк. Разом з тим, відповідач просив прийняти до розгляду вказаний відзив та відмовити у задоволенні позову Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС». 19.11.2024 року через офіційну електронну пошту суду та 21.11.2024 через АТ «Укрпошта» від відповідача [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву, за яким відповідач просила визнати поважним причини пропуску строку для подання відзиву, у зв`язку із необхідністю звернення за правовою допомогою, та поновити вказаний строк. Разом з тим, відповідач просила прийняти до розгляду вказаний відзив та відмовити у задоволенні позову Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС», розгляд справи здійснювати за відсутності відповідача [PERSON] 26.11.2024 року від представника позивача надійшла відповідь на відзив відповідача [PERSON] , за яким представник не погоджується із доводами відповідача, у зв`язку з чим, просить суд долучити до матеріалів справи відповідь на відзив та задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Ухвалою суду від 10.12.2024 клопотання відповідачів про поновлення строку на подання відзиву задоволено, встановлено позивачу строк для подання відповіді на відзив, розгляд справи відкладено на 13.01.2025. Судове засідання 13.01.2025 відкладено на 11.02.2025. Від відповідачів надійшли заяви про розгляд справи без їх участі, з урахуванням заперечень викладених у відзиві. В судове засідання 11.02.2025 учасники справи не з`явились. В позовній заяві зазначено про те, що представник просив суд розглянути справу без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Відповідач [PERSON] у відзиві на позов зазначив, що Акт обстеження технічного стану квартири [ADDRESS] без номеру від 09.09.2021 та не відповідає вимогам в частині оформлення та складання. Крім того, відсутні дані, що власники квартири [ADDRESS] були обізнані з актом, оскільки не містить їх підпису. Також, відповідач 1 вважає, що позивачем не надані докази щодо отримання коштів щодо страхового відшкодування страхувальником. Надане позивачем платіжне доручення в підтвердження перерахування коштів страхувальнику викликав сумнів у відповідача щодо здійснення страхового відшкодування. Також, відповідач повідомив про те, що претензії від страхової компанії та зі сторони власника квартири [ADDRESS] не отримував раніше, а дізнався лише 23.10.2024. Як зазначив відповідач, власниками квартири [ADDRESS] була змінена конструкція рушникосушарки в ванній кімнаті і перед початком опалювального сезону перевірка системи припала на 04.09.2021, коли в систему під тиском подається гаряча вода, але в їх конструкції рушникосушарки був присутній кран який вони закрили і в той день були відсутні у квартирі, що призвело до відсутності циркулювання води в системі та створення високого тиску, що спричинило аварійний виток з рушникосушарки квартири [ADDRESS] . Відповідач [PERSON] у відзиві на позов зазначила, що з 1998 року по теперішній час мешкає за іншою адресою, про що надано довідку ОСББ «Дорошенка 3». Проти складеного Акту обстеження технічного стану квартири [ADDRESS] без номеру від 09.09.2021 заперечила, та зазначила що не містить даних, що власники квартири [ADDRESS] були обізнані з актом оскільки відсутній підпис. Позивач у відповіді на відзив зазначив, що Акт є належним доказом факту залиття та причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача та шкодою, будь- яких доказів на спростування зазначених в актах відомостей про події залиття, причини та обсяги пошкоджень відповідачі не надали. Оскільки особи, які беруть участь у справі в судове засідання не з`явились, відповідно до вимог частини другої статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає необхідним у задоволенні позову відмовити, виходячи з наступного. Як встановлено судом, що 13.07.2021 року між ПрАТ «СК «АРКС» та [PERSON] укладено Договір №00032/004072 добровільного страхування майна та відповідальності, пов`язаної з експлуатацією майна «ARX КВАРТИРА». Згідно з технічним паспортом на квартиру [ADDRESS] застрахована квартира належить [PERSON] та [PERSON] . Предметом договору є майнові інтереси страхувальника, що не суперечать законодавству України, пов`язані з володінням, користуванням та розпорядженням майном, а також з відшкодуванням страхувальником заподіяної ним шкоди фізичній особі або її майну, третіх осіб внаслідок володіння (користування або розпорядження) страхувальником застрахованим майном. В цілях цього Договору третіми особами вважаються: по страхуванню ризику «протиправні дії третіх осіб»- фізичні особи, які не є членами сім`ї страхувальника, його близькими родичами (що проживають разом із страхувальником) та внаслідок протиправних дій яких спричинена шкода застраховану майну. Згідно умов Договору майном, що страхується, визначено квартиру, розташовану за адресою: [ADDRESS] . 06.09.2021 року [PERSON] звернувся до ПрАТ «СК «АРКС» з заявою про подію та на виплату у зв`язку з залиттям квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] . Позивачем складено кошторис відновлювального ремонту від 15.11.2021 року, відповідно до якого його вартість становить 25\~332,30 грн. 15.11.2021 року страховиком здійснено розрахунок страхового відшкодування та складено страховий акт № ARX3044104 від 15.11.2021 року про відшкодування [PERSON] 24\~732,30 грн. у зв`язку зі страховим випадком протіканням води/дією води. Відповідно до платіжного доручення № 840943 від 16.11.2021 ПрАТ «СК «АРКС» здійснило виплату по відомості №АХА00001800 від 16.11.2021 у розмірі 30732,30 грн. ПрАТ «СК «АРКС» направило вимогу № 0006462/ІНС від 21.02.2022 власнику квартири [ADDRESS] , про те, що за наслідками страхового випадку АТ «СК «АРКС» здійснила виплату страхового відшкодування страхувальнику в 24\~732,30 грн та зазначена сума підлягає сплаті за забезпечення погашення цього боргу перед АТ «СК «АРКС». З Інформації\~з Державного\~реєстру речових\~прав на\~нерухоме майно\~та Реєстру\~прав власності\~на нерухоме\~майно,\~Державного реєстру\~Іпотек,\~Єдиного реєстру\~заборон відчуження\~об`єктів нерухомого\~майна щодо\~об`єкта нерухомого\~майна вбачається,\~ що\~власниками квартири\~ [ADDRESS] \~ є\~ [PERSON] \~ (спільна\~часткова 1/4)\~та [PERSON] (спільна часткова 1/8). За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. У частинах 1, 2 статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Відповідно до статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами:1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2)висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно з ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Положеннями статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). У справах про відшкодування шкоди потерпілі подають докази, що підтверджують факт завдання їм шкоди за участю відповідача, розмір такої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду, при цьому обов`язок доведення відсутності своєї вини несе відповідач. Відповідно до усталеної судової практики при розгляді позовів про відшкодування шкоди необхідно мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. На підтвердження заподіяння шкоди позивачем надано Акт обстеження технічного стану квартири [ADDRESS] від 09.09.2021 складеного комісією у складі: провідного інженеру та двох майстрів ВП з УЖБ 1 КП «Запоріжремсервіс» ЗМР з якого вбачається, що ними виконане обстеження технічного стану квартири [ADDRESS] по зверненню заявника до Контак центру м.Запоріжжя № 847795 від 04.09.2021 на предмет залиття. Відповідно до висновку комісії, що 04.09.2021 відбулося залиття квартири [ADDRESS] в результаті аварійного витоку з рушникосушарки у ванній кімнаті вищерозташованої квартири [ADDRESS] . Аварійна ситуація усунена в межах регламенту працівниками встановлено хомут на рушникосушарці у ванній кімнаті квартири [ADDRESS] . Зокрема, єдиним доказом на підтвердження наявності у відповідача обов`язку із відшкодування шкоди є Акт обстеження технічного стану квартири [ADDRESS] від 09.09.2021. У пункті 2.3.6 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованих в Мін`юсті 25 серпня 2005 року за №927/11207, зазначено, що у разі залиття, аварії квартири складається відповідний акт, форма якого затверджена додатком № 4. Згідно з вказаними Правилами акт складається комісією за участю представників організації, яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій; та організації, яка обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення, представника будинку або будинкового комітету і затверджується начальником організації, яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб як від потерпілої, так і від винної сторін є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата його складання; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, що зазнала шкоди; прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, з вини якого сталося залиття; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акту присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної особи не впливає на його чинність і у такому випадку в акті має бути зазначено, що такі особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин. Такі правові висновки наведені у постанові Верховного Суду від 19 лютого 2020 року (справа №201/658/16-ц, провадження №61-40389св18). З наданого позивачем Акту вбачається, що перевірка проводилася лише у квартири [ADDRESS] . При цьому з акту не вбачається, що комісією взагалі проводився огляд у квартири [ADDRESS] . Таким чином, у даному акті не прослідковується, яким чином комісія дійшла висновку щодо залиття квартири [ADDRESS] сталось через витік з рушникосушарки квартири [ADDRESS] , яку комісія не оглядала. При складанні Акту, який є основним доказом позивача про завдання шкоди, в порушення вищевказаних законодавчих актів не було запрошено власника квартири, який на думку комісії є винним в залитті квартири, не вказано, що було оглянуто квартиру [ADDRESS] та яким чином було встановлено причину залиття. Також, в Акті зазначено, що [PERSON] отримав з доповненнями 11.10.2021, а самі доповнення були написано власноруч [PERSON] . Суд вважає, що Акт не відповідає вимогам в частині оформлення та складання. У ньому відсутні відомості чи при складанні акту були присутні власники (або представники власників) квартири [ADDRESS] та [ADDRESS] , присутність яких є обов`язковою, що підтверджувало б надання для огляду комісії їх квартири, а у разі відмови власників квартири від надання доступу для її огляду комісією, відомості щодо такої відмови. Підпис власників квартири [ADDRESS] відсутні. Відповідно до ст. 27 Закону України «Про страхування», ст. 993 ЦК України до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки. Згідно зі ст.1191 ЦК України особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги ( регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом. Крім того, позивачем надано платіжне доручення № 840943 від 16.11.2021 року, зі змісту якого вбачається, що платником ПрАТ «СК «АРКС» було перераховано грошові кошти отримувачу ПрАТ «СК «АРКС» з призначенням платежу по відомості № АХА00001800 від 16.11.2021 року на суму 30\~732,30 грн. Отже, з даного платіжного доручення не вбачається, яке відношення воно має до предмету спору по даній справі. Таким чином, доказів виплати позивачем [PERSON] страхового відшкодування в розмірі 24\~732,30 грн. позивачем не надано. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Суд, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, приходь до висновку про необґрунтованість та недоведеність позовних вимог на предмет існування права вимоги до відповідачів, як відповідальної особи за заподіяну шкоду. Беручи до уваги наявні у справі докази, суд вважає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, оскільки в задоволенні позову відмовлено, судові витрати позивача відносяться на його рахунок. Враховуючи наведене, та

Outcome: dismissed