Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-10 00:00:00

У грудні 2024 року [PERSON] звернулася до суду з позовом про визначення їй додаткового строку тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її батька [PERSON] , який помер [INFO] . Позовні вимоги мотивовано тим, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] .\~\~\~ На\~\~\~\~ день смерті [PERSON] був зареєстрований та проживав по [ADDRESS] . Після\~\~\~\~\~ смерті\~\~\~ [PERSON] відкрилася спадщина на житловий будинок, розташований по [ADDRESS] , який він успадкував фактично після смерті дружини (матері позивача) [PERSON] , яка померла [INFO] , яка, у свою чергу, фактично успадкувала його після смерті свого першого чоловіка [PERSON] , який помер [INFO] , але не оформила своїх спадкових прав. Заповіти спадкодавці не складали. Позивач є спадкоємцем за законом після смерті батька.\~ Інших спадкоємців немає. Позивач у визначений законом шестимісячний строк заяву про прийняття спадщини після смерті батька до нотаріальної контори не подала у зв`язку з тим, що в останній місяць відведеного законом шестимісячного строку для прийняття спадщини раптово захворіла та перебувала на лікуванні в КНП «Бобровицька опорна лікарня». Позивач звернулася до Носівської державної нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини після смерті батька, однак отримала відповідь про те, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заведена, а спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, має право звернутися до суду. Позивач уважає, що її хвороба і є такою поважною причиною, тому позивач просить визначити їй додатковий строк тривалістю три місяці для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її батька [PERSON] . Ухвалою судді від 16 грудня 2024 року відкрито провадження в цивільній справі, постановлено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 11 лютого 2025 року. У підготовче судове засідання позивач не з`явилася, до початку підготовчого судового засідання подала до суду заяву, у якій указала, що вона підтримує позовні вимоги, просить їх задовольнити та розглянути справу за її відсутності. Представник відповідача Носівської територіальної громади в особі Носівської міської ради Чернігівської області в підготовче судове засідання не з`явилася, але до початку підготовчого судового засідання подала до суду заяву, у якій указала, що Носівська міська рада визнає позовні вимоги, не заперечує проти їх задоволення та просить розглянути цивільну справу без участі свого представника. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Суд проводить підготовче судове засідання за відсутності учасників справи та відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України вважає за можливе за його результатами ухвалити рішення, оскільки відповідачем визнано позов. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України суд розглядає справу без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Вивчивши й дослідивши матеріали справи, суд робить нижченаведений висновок. [INFO] в м. Носівка Ніжинського району Чернігівської області помер [PERSON] ,\~\~ що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а. с. 10). Судом\~\~\~\~\~ установлено,\~\~\~\~\~ що\~\~\~\~ на\~\~\~\~ день своєї смерті [PERSON] був зареєстрований в [ADDRESS] , один, що підтверджується копією довідки ЦНАП Носівської міської ради Чернігівської області № 5840 від 03 грудня 2024 року (а. с. 17). Судом також встановлено, що [INFO] в м. Носівка Ніжинського району Чернігівської області померла дружина [PERSON] [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а. с. 11). На час своєї смерті [PERSON] була зареєстрована в [ADDRESS] , разом із [PERSON] , що підтверджується копією довідки ЦНАП Носівської міської ради Чернігівської області № 5841 від 03 грудня 2024 року (а. с. 18). У силу ч. 1 ст. 1261, ч. 3 ст. 1268 ЦК України [PERSON] є спадкоємцем першої черги за законом після смерті дружини [PERSON] та вважається таким, що прийняв спадщину після її смерті, оскільки проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, однак не оформив юридично своїх спадкових прав.\~ Судом установлено, що [INFO] в м. Київ помер перший чоловік [PERSON] [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а. с. 12). На час своєї смерті [PERSON] був зареєстрований в [ADDRESS] , разом із [PERSON] , що підтверджується копією довідки ЦНАП Носівської міської ради Чернігівської області № 5842 від 03 грудня 2024 року (а. с. 19). У силу ст. 529, п. 1. ч. 1 ст. 549 ЦК УРСР [PERSON] є спадкоємцем першої черги за законом після смерті [PERSON] та вважається такою, що прийняла спадщину після його смерті, фактично вступивши в управління та володіння спадковим майном, однак не оформила юридично своїх спадкових прав. [PERSON] за життя належав житловий будинок, розташований за\~\~\~\~\~\~ адресою:\~\~\~ [ADDRESS] , що підтверджується копією договору купівлі-продажу, посвідченого 24 квітня 1985 року державним нотаріусом Носівської державної нотаріальної контори Кучерявцем О.М., зареєстрованим в реєстрі за № 296 (а. с. 15-16). Отже, після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на житловий будинок,\~\~\~\~\~ розташований\~\~\~\~ за\~\~\~\~ адресою: [ADDRESS] .\~ Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За життя [PERSON] заповіту не складав, що підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) (а. с. 34-44). Отже, спадкування після його смерті здійснюється за законом. Позивач [PERSON] є дочкою [PERSON] , що підтверджується\~\~\~\~ копією\~\~\~\~ свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] (а. с. 8) та копією свідоцтва про шлюб [PERSON] та [PERSON] (а. с. 9). Отже, у силу ст. 1261 ЦК України вона є спадкоємцем першої черги за законом після смерті [PERSON] . Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти спадщину. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Із інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) слідує, що до майна померлого [PERSON] спадкова справа не заводилася (а. с. 33). Тобто позивачем пропущено строк для прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , визначений ч. 1 ст. 1270 ЦК України. Судом установлено, що завідувачем Носівської державної нотаріальної контори Киреєвою Л.М. повідомлено позивача, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заведена, роз`яснено про необхідність звернутися до суду за захистом своїх прав та інтересів із заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини або із заявою про встановлення факту проживання разом зі спадкодавцем. Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. У абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" роз`яснено, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до правової позиції, викладеної в Постанові Верховного Суду від 26 червня 2019 року\~\~\~ у\~\~\~\~ справі\~\~\~\~ №565/1145/17 поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Положеннями ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, як джерело права. Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Як слідує з правової позиції Верховного Суду у справі ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17 жовтня 2018 року, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Так, при вирішенні питання про визначення [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька суд ураховує, що [PERSON] з 05 грудня 2023 року по 20 грудня 2023 року перебувала на амбулаторному лікуванні в КНП «Бобровицька опорна лікарня» Бобровицької міської ради Чернігівської області, що підтверджується довідкою № 285 від 21 листопада 2024 року. Крім того, суд не може залишити поза увагою той факт, що [PERSON] протягом 2023 року з різницею в один місяць втратила обох батьків, що, безсумнівно, вплинуло на її психологічний, фізичний, фінансовий стан та негативно позначилося на можливості сприйняття нею необхідності вирішення всіх юридичних питань з приводу прийняття спадщини у шестимісячний строк. Також суд бере до уваги, що Носівська територіальна громада в особі Носівської міської ради Чернігівської області є належним відповідачем по справі, оскільки має право на спадкове майно (у розумінні ст. 1277 ЦК України відумерлість спадщини), інші спадкоємці як за законом, так і за заповітом, які прийняли спадщину, відсутні, представником відповідача визнано позов, вимоги позову і визнання їх відповідачем не суперечать закону та не порушують\~ жодним чином права інших осіб і не направлені на захист інтересів таких інших осіб. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд (ч. 4 ст. 206 ЦПК України). Ураховуючи, що строк для звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений позивачем з поважної причини, спадщина після смерті [PERSON] на час розгляду справи ніким не прийнята, позивач є єдиним спадкоємцем за законом після його смерті, інші спадкоємці, які прийняли спадщину після смерті [PERSON] , відсутні, суд робить висновок про необхідність задоволення позовних вимог та визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі наведеного,

Outcome: approved