Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-13 00:00:00

До Краснокутського районного суду Харківської області звернулася [PERSON] із заявою про встановлення факту родинних відносин, в якій, з урахуванням уточнених вимог, просить встановити факт, що [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , доводиться дідом [PERSON] , [INFO] . В обґрунтування заявлених вимог зазначила, що [INFO] помер дід заявниці [PERSON] , який був зареєстрований та проживав у будинку [ADDRESS] . За життя дід склав заповіт, посвідчений 10 лютого 1998 року Рябоконівською сільською радою Краснокутського району Харківської області, відповідно до якого все своє майно заповідав заявниці. Крім того, 31 травня 2016 року дід склав ще один заповіт, посвідчений Рябоконівською сільською радою Краснокутського району Харківської області на дві земельні ділянки, які він заповідав двом донькам заявниці [PERSON] та [PERSON] . [PERSON] відмовилася від прийняття спадщини на користь [PERSON] , про що склала відповідну нотаріально завірену заяву, а за малолітню доньку [PERSON] заявниця прийматиме спадщину, як законний представник. Після смерті діда [PERSON] відкрилася спадщина на майно, яке заявниця має намір успадкувати, як спадкоємиця за заповітом. Зазначила, що з метою оформлення спадкових прав звернулася до Краснокутської державної нотаріальної контори, однак у видачі свідоцтва про право на спадщину [PERSON] було відмовлено у зв`язку з відсутністю документів, що встановлюють родинні відносини з померлим, а саме через розбіжності у прізвищах, а відтак заявниця змушена звертатись до суду. Просила суд встановити факт, що [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , доводиться дідом [PERSON] , [INFO] . Ухвалою Краснокутського районного суду Харківської області від 13 січня 2025 року заяву [PERSON] прийнято до\~розгляду в порядку окремого провадження. В судовому\~засіданні[PERSON] заявлені вимоги підтримала повністю та прохала їх задовольнити. В подальшому надала до суду заяву про розгляд цивільної справи за її відсутності. Представник заінтересованої особи - Краснокутської селищної ради Богодухівського району Харківської області в судове засідання не з`явився, надав клопотання про розгляд справи без участі представника селищної ради за наявними в матеріалах справи документами, проти задоволення заяви не заперечують. Враховуючи те, що учасники справи належним чином повідомлені про день та час розгляду справи, від них надійшли заяви про розгляд справи без їх участі, суд вважає за можливе відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України розглянути справу у відсутності учасників справи на підставі наявних у справі доказів, не здійснюючи фіксування судового процесу. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи, дійшов такого висновку. За ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч. 1 ст. 4 ЦПК України). Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. У п. 33 рішення ЄСПЛ від 19.02.2009 у справі «Христов проти України» суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч. 1 ст. 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права, як складову частину спільної спадщини Договірних держав. У справі Bellet v. France Суд зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України). За ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За загальним правилом статтей 15 та 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених ч. 2 ст. 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що заява [PERSON] підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданого Краснокутською селищною радою Богодухівського району Харківської області 10.05.2024 року серія [NUMBER] . Згідно довідки старости Рябоконівського старостинського округу апарату Краснокутської селищної ради від 04.07.2024 №27-01-09/195 [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , дійсно до дня смерті був зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] . На день смерті був зареєстрований в домоволодінні з: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина на майно, яке заявниця має намір успадкувати. За життя [PERSON] склав заповіт, посвідчений 10 лютого 1998 року Рябоконівською сільською радою Краснокутського району Харківської області, реєстр №3, відповідно до якого все своє майно заповідав своїй онуці [PERSON] (а.с.13). Окрім цього, [PERSON] склав заповіт, посвідчений 31 травня 2016 року Рябоконівською сільською радою Краснокутського району Харківської області, зареєстрованого в реєстрі №168, згідно якого належні йому згідно державних актів на право власності дві земельні ділянки заповів [PERSON] та [PERSON] . У зв`язку з оформленням спадкових прав після померлого [PERSON] , оскільки являється спадкоємицею за заповітом, [PERSON] звернулася до Краснокутської державної нотаріальної контори Харківської області із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на майно. Однак, державним нотаріусом Богодухівської державної нотаріальної контори Харківської області, виконуючої обов`язки державного нотаріуса Краснокутської державної нотаріальної контори, 12 листопада 2024 року за №522/02-31 винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, згідно якої [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з відсутністю документів, що встановлюють родинні відносини з померлим [PERSON] (а.с.7). Дійсно, як вбачається з копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 10.05.2024 Краснокутською селищною радою Богодухівського району Харківської області, актовий запис № 154, прізвище померлого вказано як « [PERSON] ». У свідоцтві про народження заявниці серії [NUMBER] , виданого Чуйковською с/радою Ямпільського району Сумської області 04.04.1980 року, прізвище заявниці та її матері зазначено « [PERSON] » (російською мовою) /а.с.10/. У копії свідоцтва про смерть, виданого повторно Валківським відділом ДРАЦС у Богодухівському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції 19.09.2024 року, прізвище матері заявниці вказано « [PERSON] », [INFO] (а.с.9). Згідно Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища №00047099844 від 21.09.2024 року, виданого Валківським відділом ДРАЦС у Богодухівському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, щодо укладення шлюбу батьками заявниці встановлено, що 16 лютого 1980 року складено актовий запис №02 виконкомом Чуйківської сільської ради Ямпільського району Сумської області про реєстрацію актового запису про шлюб, де у відомостях про дружину зазначено прізвище до реєстрації шлюбу « [PERSON] », прізвище після реєстрації шлюбу [PERSON] (а.с.12). Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданого Рябоконівською сільською радою Краснокутського району Харківської області 23.11.1996 року [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] уклали шлюб 23 листопада 1996 року, запис № 4 (а.с.11). Як вбачається із копії паспорта громадянина України серії [NUMBER] , виданого Краснокутським РВУМВС України в Харківській області 21 жовтня 2000 року, прізвище заявниці [PERSON] , [INFO] (а.с.4). Разом з заявою про встановлення юридичного факту, [PERSON] було подано до суду клопотання про допит свідків. Зазначене клопотання судом задоволено. В судовому засіданні було допитано свідків. Свідок [PERSON] повідомив суду, що знав померлого [PERSON] і його доньку [PERSON] , оскільки протягом двадцяти років працював Рябоконівським сільським головою, які проживали на території Рябоконівської сільської ради: [PERSON] до дня своєї смерті, а донька пізніше проживала в м. Харкові, де і померла. Пояснив, що з [PERSON] , матір`ю заявниці, ходив до одного класу, яка після закінчення школи виїхала до м. Харкова, пізніше в неї народилася донька [PERSON] , до одруження якої прізвище було [PERSON] . Підтвердив, що [PERSON] доводиться онукою померлому [PERSON] та донькою померлої [PERSON] . Свідок [PERSON] пояснила суду, що знала [PERSON] і його доньку [PERSON] , яка народилася в с. Рябоконеве, де і проживала. Потім вона виїхала до м. Харкова, народилася донька [PERSON] , до шлюбу [PERSON] , яка вийшла заміж в с. Рябоконеве і постійно до дня смерті діда [PERSON] проживали з ним разом. Підтвердила суду, що [PERSON] є онукою [PERSON] . Окрім того, з довідки старости Рябоконівського старостинського округу апарату Краснокутської селищної ради від 03.09.2024 №27-01-09/252 також встановлено та підтверджено той факт, що [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , дійсно до дня смерті був зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] . На день смерті померлий був зареєстрований в домоволодінні разом з онукою [PERSON] , [INFO] , зятем [PERSON] , правнукою [PERSON] , правнукою [PERSON] . Згідно п. 5 ч. 2 ст.\~293\~ЦПК\~України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, зокрема на підставі п. 1 ч. 1 ст. 315\~ЦПК\~України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Перелік фактів, які підлягають встановленню судом в окремому провадженні, викладений в ч. 1 ст.\~315\~ЦПК\~України та не є вичерпним (ч. 2 ст. 315 ЦПК України). Відповідно до положень Постанови Пленуму Верховного Суду\~України\~№5\~від\~31.03.1995\~року\~«Про\~судову практику\~у\~справах\~про встановлення\~фактів,\~що\~мають\~юридичне значення» вимога про встановлення факту, що має юридичне значення, розглядається, якщо такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Згідно із п.п. 7 та 13 постанови Пленуму\~Верховного\~Суду\~України №5\~від\~31\~березня\~1995\~року\~«Про\~судову практику\~в\~справах\~про встановлення\~фактів,\~що\~мають\~юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення спадщини. Згідно до пункту 4 частини 2 статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази. У відповідності до ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Судом встановлено, що відсутність документального підтвердження родинних відносин між померлим дідом заявниці [PERSON] та заявницею [PERSON] фактично і юридично позбавляє заявника можливості отримати свідоцтво про право на спадщину після смерті діда, який помер [INFO] . Вирішити це питання в іншому, окрім судовому порядку, неможливо. Дослідивши надані заявником докази, надавши їм належну оцінку, суд доходить висновку про доведеність вимог [PERSON] та наявність правових підстав щодо задоволення вимог про встановлення факту родинних відносин. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved