Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-16 00:00:00

У вересні 2020 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Територіальна громада м. Миколаєва в особі Миколаївської міської ради, про виділ в натурі частки у праві спільної часткової власності та встановлення порядку користування земельною ділянкою. Ухвалою суду від 28.07.2021 замінено неналежних відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на належних - [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Уточнивши позовні вимоги, [PERSON] просив виділити йому в натурі 3/20 частки у праві спільної часткової власності на домоволодіння [ADDRESS] на підставі висновку судової будівельно-технічної експертизи, припинивши право спільної часткової власності на 3/20 часток домоволодіння [ADDRESS] ; виділити в особисте користування співвласнику будинка за адресою: [ADDRESS] [PERSON] частину земельної ділянки за вказаною адресою у розмірі, що пропорційна його частці у приватній спільній частковій власності, яка включає в тому числі площу під забудовами та прилеглою територією, на підставі висновку судової будівельно-технічної експертизи. Позов обґрунтований тим, що позивач [PERSON] є власником 3/20 часток домоволодіння [ADDRESS] на підставі рішення Ленінського районного суду м. Миколаєва від 09.10.2006 №2-4726/2006. Право власності у спільній частковій власності було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 03.11.2006, що підтверджується Витягом №12391398 від 03.11.2006. Відповідачка [PERSON] є власником 13/20 часток зазначеного домоволодіння, що підтверджується договором купівлі-продажу частки у розмірі 7/20 від 19.10.1999 №112/10, зареєстрованого в ММБТІ за №2079 від 05.11.1999, договором купівлі-продажу 3/10 часток даного домоволодіння від 08.07.1982, посвідченого державним нотаріусом Третьої Миколаївської державної нотаріальної контори за №5031. Іншими співвласниками домовлодіння є відповідачі [PERSON] - 1/10, [PERSON] - 1/20. Позивач зазначає, що всі співвласники домоволодіння також користуються земельною ділянкою, загальною плщею 925 кв. м, для обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, що належить до комунальної власності. Земельна ділянка була виділена на підставі рішень виконкому Миколаївської міської ради від 29.08.1955 №1391, від 22.06.1984 №642, про що зазначено в технічному паспорті на житловий будинок по [ADDRESS] . Протягом тривалого часу між сторонами склався певний порядок користування земельною ділянкою та будинком з допоміжними спорудам, але не досягнуто угоди про спосіб виділу частки позивача із загального майна, тому він звернувся з позовом до суду. Ухвалою суду від 26.10.2020 відкрито провадження у справі з призначенням підготовчого засідання. Крім того, ухвалою суду від 14.12.2021 прийнято до спільного розгляду з первісним позовом [PERSON] зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Територіальна громада м. Миколаєва в особі Миколаївської міської ради, в якому [PERSON] просила виділити їй в натурі 7/20 часток та 3/10 часток у праві спільної часткової власності на домоволодіння [ADDRESS] на підставі висновку судової будівельно-технічної експертизи, припинивши право спільної часткової власності на 7/20 часток та 3/10 часток домоволодіння [ADDRESS] ; виділити в особисте користування співвласнику будинка за адресою: [ADDRESS] [PERSON] частину земельної ділянки за вказаною адресою у розмірі, що пропорційна її часткам у приватній спільній частковій власності, яка включає в тому числі площу під забудовами та прилеглою територією, на підставі висновку судової будівельно-технічної експертизи. Зустрічний позов обґрунтований тим, що [PERSON] є власником 13/20 часток домоволодіння [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу частки у розмірі 7/20 від 19.10.1999 №122/10, договору купівлі-продажу 3/10 часток даного домовоодіння від 08.07.1982. Іншими співвласниками домоволодіння є [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Крім того, всі співвласники користуються земельною ділянкою, яка перебуває у комунальній власності. [PERSON] зазначає, що бажає виділити в натурі свою частку у праві спільної часткової власності та просить встановити порядок користування земельною ділянкою. Ухвалою суду від 12.09.2024 закрито підготовче повадження і призначено судовий розгляд по суті у відкритому судовому засіданні. Позивач [PERSON] не був присутнім в судовому засдіанні, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, відповідно до якої підтримав запропонований експертом перший та єдиний варіант виділу в натурі часток домоволодіння та порядку користування земельною ділянкою. Відповідачка [PERSON] не була присутня в судовому засіданні, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, підтримала єдиний перший варіант виділу в натурі часток домоволодіння та порядку користування земельною ділянкою, запропонований експертом. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] , належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, не з`явились без повідомлення причин, відзив не подали. Суд вважає можливим ухвалити рішення за відсутності відповідачів, на підставі наявних у справі доказів. Представник Миколаївської міської ради не був присутнім в судовому засіданні, надав заяву про розгляд справи за його відсутності. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків. Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч. 1 ст. 4 ЦПК України). Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Крім того, відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 89 ЦПК України). Судом встановлено, що відповідно до договору купівлі-продажу від 10.02.2006 [PERSON] придбав 3/20 частки домоволодіння за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до рішення Ленінського районного суду м. Миколаєва від 09.10.2006 зазначений договір купівлі-продажу визнано дійсним. Відповідно до договору купівлі-продажу нерухомого майна, укладеного на товарній біржі "Імперіал" 19.10.1999, №112\\10, [PERSON] продала, а [PERSON] купила 7/20 часток домоволодіння за адресою: [ADDRESS] . Крім того, відповідно до договору купівлі-продажу від 08.07.1982, посвідчено державним нотаріусом Третьої Миколаївської державної нотаріальної контори Богуславською Л.М. та зареєстрованого в реєстрі за №5031, [PERSON] придбала 3/10 частки домоволодіння за адресою: [ADDRESS] . Як вбачається з договору дарування від 20.11.2020, посвідченого приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу Миколаївської області Черніковою О.Є. та зареєстрованого в реєстрі за №794, [PERSON] подарувала [PERSON] 1/10 частку у праві спільної часткової власності на житловий будинок [ADDRESS] . Згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності [PERSON] належить 1/20 у праві спільної часткової власності на домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , на підставі договору дарування від 05.10.2020. Крім того, у користуванні сторін перебуває земельна ділянка\~ [ADDRESS] ,\~загальноюплощею 925\~кв.\~м відповідно\~до рішення\~№1391\~від 29.08.1955\~на площу\~852\~кв.\~м та73 кв. м згідно з рішенням №642 від 22.06.1984. Висновком судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи №125-143 від 14.06.2024 запропоновано один варіант виділу в натурі часток житлового будинку з надвірними господарськими спорудами співвласників з визначенням реальної частки, з урахуванням побажання співвласників. Перший варіант: по приближеному до ідеальної частки співвласників з урахуванням порядку користування, що склався. У користуванні співвласника [PERSON] з часткою 3/20 частини знаходиться: група прим. №1 1-1 - коридор пл. 2,2 кв. м, 1-2 - кухня пл. 7,9 кв. м, 1-3 - житлова пл. 5,6 кв. м. Разом по групі прим. №1: загальна площа - 15,7 кв. м - інв. варт. - 19371 грн. Група прим. №4 4-1 - кухня пл. 6,5 кв. м. Разом по группі прим. №4: загальна площа - 6,5 кв. м - інв. варт. - 8020 грн. Разом по частині житлового будинку: загальна площа - 22,2 кв. м, інв. варт. - 27 391 грн. Надвірні узаконені господарські будови: літ. "В" - сарай - 1970р. пл. 19,7 кв. м - 2707 грн; літ. "Н" - літня кухня - 1973р. пл. 12,4 кв. м - 19290 грн; 3/20 частини №1, 10, 11, 13, 3, 5, 7, 9 - огорожа з воротами та хвірткою - 2913 грн; 3/20 частини №1, ІІ - замощення - 1430 грн, всього 53 731 грн. Реальна частка складає 17/100, що на 2/100 часток більше від частки, що ідеально належить 15/100 частки або 3/20 часток. У користуванні співвласника [PERSON] з часткою 13/20 частини знаходиться: група прим. №2 2-ІV - коридор пл. 1,8 кв. м, 2-1 - коридор пл. 3,2 кв. м, 2-2 - кухня пл. 7,8 кв. м, 2-3 - житлова пл. 8,1 кв.м, 2-4 - житлова пл. 11,8 кв. м, 2-5 - житлова пл. 11,7 кв. м. Разом по групі прим. №2: загальна площа - 44,4 кв. м - інв. варт. 54781 грн. Група прим. №3 3-ІІ - коридор пл. 7,7 кв. м, 3-2 - житлова пл. 8,0 кв. м, 3-3 - житлова пл. 13,9 кв. м, 3-4 - кухня пл. 11,7 кв. м, 3-5 - житлова пл. 10,1 кв. м. Разом по групі прим. №3: загальна площа - 51,4 кв. м - 63418 грн. Разом по частині житлового будинку: загальна площа 95,8 кв. м інв. варт. - 118199 грн. Надвірні узаконені господарські будови: літ. "Б" - сарай 1973р., пл. 7,6 кв. м - 4 136 грн, літ. "Г" - літня кухня 1973р., пл. 19,8 кв. м - 24 112 грн, літ. "С" - сарай 1985р., пл. 0,6 кв. м - 142 грн, літ. "Х" - сарай, 1985р., пл. 6,8 кв. м - 3088 грн, 13/20 частини №1, 10, 11, 13, 3, 5, 7, 9 - огорожа з воротами та хвірткою - 12 624 грн, №4 - водяна колонка - 953 грн, 13/20 частини №1, ІІ - замощення - 6195 грн. Всього: 169449 грн. Реальна частка складає 53/100, що на 12/100 часток менше від частки, що ідеально належить - 65/100 частки або 13/20 часток. Сума грошової компенсації за розбіжність в менший бік у співвласника [PERSON] та в більший бік у співвласника [PERSON] не розраховується, так як ідеальні частки співвласників змінились в результаті знесення окремих надвірних господарських будівель, а саме: літ. "Д" - вбиральня 1958р., пл. 1,0 кв. м, 934 грн, знесено, літ. "П" - навіс 1978р., пл. 6,0 кв. м, 362 грн. знесено, літ. "Ш" - сарай 1984 р., пл. 4,1 кв. м, 2800 грн знесено. В зв`язку з тим, що співвласникам в користування виділяються окремі частини житлового будинку з окремими входами, виконання будь-яких ремонтно-будівельних робіт по переобладнанню не потрібно. Крім того, запропоновано порядок користування земельною ділянкою між співвласниками. Земельна ділянка [ADDRESS] загальною площею 925 кв. м, згідно з рішенням №1391 від 29.08.1955 на площу 852 кв. м та 73 кв. м згідно з рішенням №642 від 22.06.1984 з наступними зовнішніми розмірами: -по фасаду - по прямій - 33,40 м; -по лівій межі - по ламаній з прямих - 25,40 м; -по правій межі - по прямій - 26,95 м; -по тильній стороні - по прямій - 32,0 м. Згідно з геодезичною зйомкою земельної ділянки домоволодіння [ADDRESS] , виконаної ФОП [PERSON] , станом на квітень 2024 площа земельної ділянки складає 977,0 кв. м з настуними зовнішніми розмірами: -по фасаду - по прямій - 33,79 м; -по лівій межі - по ламаній з прямих - 27,01 м; -по правій межі - по прямій - 28,59 м; -по тильній стороні - по прямій - 34,24 м. Розбіжність в більший бік складає 52,0 кв. м, яка виникла в результаті фактичного збільшення всіх меж, а саме: фасадної межі на 0,39 м, лівої бокової межі на 1,61 м, правої бокової межі на 1,64 м, задньої торцевої межі на 2,24 м. Для визначення варіантів порядку користування земельною ділянкою між співвласниками\~за адресою:\~ [ADDRESS] експертом врахована площа земельної ділянки 925,0 кв. м, яка встановлена відповідно до рішення №1391 від 29.08.1955 на площу 852 кв. м, та 73 кв. м згідно з рішенням №642 від 22.06.1984. \~ \~ \~ \~Виходячи з особливостей розташування житлового будинку, а також частин будинку, які виділяються в користування співвласникам [PERSON] та [PERSON] , згідно з варіантом виділу часток житлового будинку та надвірних господарських будівель та споруд, який запропонований, з урахуванням технічних норм і конфігурацій земельної ділянки на розгляд суду надається один варіант визначення виділу 3/20 та 13/20 часток земельної ділянки. Відповідно до першого варіанту виділу часток житлового будинку з урахуванням порядку користування що склався. На час дослідження на земельну ділянку [ADDRESS] в натурі є три існуючих в`їзда, а саме: - з боку [ADDRESS] в користуванні співвласника [PERSON] через металеві ворота шириною 3,0 м в лівій боковій частині; - з боку [ADDRESS] в користуванні співвласника [PERSON] через металеві ворота шириною 3,0 м в правій боковій частині; - з боку [ADDRESS] в користуванні інших співвласників через металеві ворота шириною 3,0 м в серединній частині. На час дослідження земельна ділянка в натурі розділена на три окремі частини внутрішніми огорожами, які проходять в серединній частині земельної ділянки від фасадної межі до задньої торцевої межі. Житловий будинок літ. «А-1» розташований в задній торцевій частині вздовж задньої торцевої межі в серединній частині земельної ділянки з проходом між задньою стінкою житлового будинку та межею ділянки 1,09-1,14 м. \~ \~ \~ \~Частина житлового будинку в користуванні [PERSON] в лівій боковій частині з окремим входом з боку внутрішньої огородженої дворової території. Частина житлового будинку в користуванні співвласника [PERSON] в серединній частині житлового будинку з окремим входом з внутрішньої дворової території та проходом між зовнішньою стіною житлового будинку та задньою межею. Згідно з запропонованим варіантом виділу часток житлового будинку літ. «А» та надвірних господарських будівель і споруд співвласникам [PERSON] та [PERSON] на розгляд суду пропонується варіант виділу 3/20 та 13/20 часток земельної ділянки, згідно з порядком користування, що склався на даний час, відповідно до якого, на підставі вимірів, виконаних розрахунків, площі земельних ділянок, що виділяються в користування співвласнику, згідно з виконаною геодезичною зйомкою земельної ділянки ФОП [PERSON] , складає: співвласнику [PERSON] - 354,0 кв. м, зокрема під будівлями 67,25 кв. м, під чистою землею 286,7 кв. м; співвласнику [PERSON] 461,0 кв. м, зокрема під будівлями 164,33 кв. м, під чистою землею 296,67 кв. м. Фактично співвласники користуются земельними ділянками в домоволодінні: співвласник [PERSON] - 354,0 кв. м, що на 215,25 кв. м більше від ідеальної долі - 138,75 кв. м; співвласник [PERSON] - 461,0 кв. м, що на 140,25 кв. м менше від ідеальної долі - 601,25кв. м. Лінія розділової межі для даного варіанту порядку користування земельною ділянкою проходить: \~ \~ \~ \~для співвласника [PERSON] - від правої бокової межі вліво вздовж фасадної межі довжиною 11,5 м; - поворот вгору вздовж внутрішньої розділової межі до будівлі літньої кухні літ. «Н» довжиною 14,3 м; - поворот ліворуч вздовж зовнішньої стіни літ. «Н» довжиною1,38 м; - поворот вгору вздовж зовнішньої лівої бокової стіни літ. «Н» довжиною 3,83 м; - поворот праворуч вздовж зовнішньої стіни літ. «Н» довжиною 1,7 м; - поворот вгору до зовнішньої стіни будівлі сараю літ. «В» довжиною 2,1 м; - далі по внутрішній розділовій межі між будівлями літ. «В» сарай та житловим будинком літ. «А», орієнтованою на задню торцеву зовнішню стіну; - від задньої зовнішньої стіни вгору довжиною 1,09 м; - поворот праворуч вздовж задньої торцевої зовнішньої стіни житлового будинку довжиною12,26 м; - поворот вниз до зовнішньої стіни житлового будинку літ «А» довжиною 1,14 м; - далі по внутрішній розділовій межі житлового будинку довжиною 8,03 м; - поворот ліворуч до існуючої розділової межі довжиною 5,13 м; - поворот вгору під кутом до лівого нижнього кута житлового будинку довжиною 2,65 м; - від лівого нижнього кута вгору по внутрішній розділовій межі житлового будинку довжиною 5,53 м; \~ \~ \~ \~для співвласника [PERSON] - від лівої бокової межі праворуч вздовж фасадної межі довжиною 17,5 м; - поворот вгору по внутрішній розділовій межі довжиною 17,8 м; - поворот праворуч довжиною 5,13 м; - далі по внутрішній розділовій межі житлового будинку довжиною 8,03 м; - поворот вниз до зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А» довжиною 1,14 м; - поворот ліворуч вздовж задньої торцевої межі довжиною 22,21 м; - поворот вниз вздовж лівої бокової межі довжиною 19,88 м; - поворот праворуч до зовнішньої стіни будівлі літ. «Б» сарай довжиною 0,62 м; - поворот вниз до фасадної межі вздовж лівої зовнішньої стіни довжиною 7,13 м. \~ \~ \~ \~Графічний порядок користування земельною ділянкою між співвласниками -додаток №2. \~ \~ \~ \~Варіант №2. Відповідно до ідеальних часток співвласників з урахуванням порядку користування, що склався. Враховуючи розташування частин житлового будинку та надвірних господарських будівель, які виділяються в користування співвласникам [PERSON] та [PERSON] , розташування частин земельних ділянок в користуванні кожного із співвласників, а також той факт, що у співвласника [PERSON] , що має розбіжність між ідеальною площею та реальною в менший бік - 140, 25 кв. м, виділити вказану площу, що недостає, із площі земельної ділянки, яка знаходиться в користуванні співвласника [PERSON] , не надається можливим у зв`язку з тим, що між вказаними земельними ділянками відсутні межі спільного землекористування, також між вказаними земельними ділянками знаходиться земельна ділянка інших співвласників, які не подавали своїх позовних вимог про виділ в їх користування частини земельної ділянки. Статтею 41 Конституції України встановлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Відповідно до статті 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Згідно із частиною першою статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Частиною першою статті 356 ЦК України визначено, що власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Згідно зі статтею 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Відповідно до частин першої, другої статті 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки зі спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання. За змістом частин першої-другої статті 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин такий поділ (виділ) можна провести зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Отже, визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права щодо спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, то здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), суд повинен передати співвласнику частину нерухомого майна, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна. Якщо в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина нерухомого майна, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на це майно. Після виділу частки зі спільного нерухомого майна відповідно до статті 364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється, при виділі частки із спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишається, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто становити окремий об`єкт нерухомого майна. Такі висновки викладені в постановах Верховного Суду від 29 листопада 2023 року в справі № 761/28358/15-ц (провадження № 61-6663св23), від 10 травня 2023 року в справі №154/3029/14-ц (провадження № 61-5044св21), від 09 серпня 2024 року в справі №442/8542/19 (провадження № 61-6570св24). Відповідно до статті 152 ЗК України держава забезпечує громадянам та юридичним особам рівні умови захисту прав власності на землю. Власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом: а) визнання прав; б) відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; в) визнання угоди недійсною; г) визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування; ґ) відшкодування заподіяних збитків; д) застосування інших, передбачених законом, способів. Відповідно до статті 377 ЦК України до особи, яка придбала житловий будинок, будівлю або споруду, переходить право власності на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення, у розмірах, встановлених договором. Якщо договором про відчуження житлового будинку, будівлі або споруди розмір земельної ділянки не визначений, до набувача переходить право власності на ту частину земельної ділянки, яка зайнята житловим будинком, будівлею або спорудою, та на частину земельної ділянки, яка є необхідною для їх обслуговування. Якщо житловий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, наданій у користування, то у разі їх відчуження до набувача переходить право користування тією частиною земельної ділянки, на якій вони розміщені, та частиною ділянки, яка необхідна для їх обслуговування. Володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюється за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди у судовому порядку. Учасник спільної часткової власності на земельну ділянку має право на отримання в його володіння, користування частини спільної земельної ділянки, що відповідає розміру належної йому частки (стаття 88 ЗК України). Загальні правила вирішення спорів щодо порядку володіння й користування земельною ділянкою застосовуються також у випадку, коли належний особам на праві спільної власності житловий будинок, господарські будівлі та споруди розташовані на земельній ділянці, яка знаходиться в їх користуванні. Порядок користування земельною ділянкою, на якій розташований належний співвласникам житловий будинок, господарські будівлі та споруди, визначається, насамперед, їхньою угодою залежно від розміру їхніх часток у спільній власності на будинок, у зв`язку з чим при застосуванні статті 88 ЗК України при вирішенні спорів як між ними самими, так і за участю осіб, котрі пізніше придбали відповідну частку в спільній власності на землю або житловий будинок, слід брати до уваги цю угоду. Верховний Суд у постанові у від 20 жовтня 2022 року в справі № 490/12243/16-ц (провадження № 61-20600св21) вказав, що при вирішенні спору про встановлення порядку користування земельною ділянкою, визначаючи варіанти користування, суд повинен виходити з розміру часток кожного зі співвласників на нерухоме майно, наявності порядку користування земельною ділянкою, погодженого власниками або визначеного на підставі відповідного договору, оформленого у встановленому законом порядку. Якщо суд установить, що співвласники визначили порядок користування і розпорядження земельною ділянкою, для зміни якого підстав немає, він ухвалює рішення про встановлення саме такого порядку. Якщо ж погодженого або встановленого порядку користування земельною ділянкою немає, то суд установлює порядок користування земельною ділянкою з дотриманням часток кожного співвласника у нерухомому майні та забезпеченням вільного користування кожним зі співвласників належним йому майном. В судовому засіданні встановлено, що позивач [PERSON] та відповідачка [PERSON] не заперечували проти запропонованих експертом вищенаведених варіантів виділу в натурі часток житлового будинку з надвірними господарськими спорудами та порядку користування земельною ділянкою. Інші співвласники, [PERSON] та [PERSON] , які неодноразово викликались в судове засідання, не надали своїх заперечень щодо запропонованих варіантів. Отже, слід задовольнити позов [PERSON] та зустрічний позов [PERSON] .

Outcome: approved