Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-10 00:00:00

\~ \~ \~ \~ 17.09.2024 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача [PERSON] на користь Обслуговуючого кооперативу «Добра родина» заборгованість за житлово-комунальні послуги у розмірі 6481,08 грн.; інфляційні витрати та 3% річних у розмірі 4115,56 грн. та судові витрати, які складаються з судового збору у розмірі 3028,00 грн., витрати з надання правничої допомоги 5000,00 грн. та витрати на копіювання документів -780,00 грн. В обґрунтування позову представник позивача зазначає, що Обслуговуючий кооператив «Добра родина» за організаційно-правовою формою є обслуговуючим кооперативом, метою діяльності кооперативу є належне утримання будівель (житлових та нежитлових) в Пансіонаті сімейного відпочинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] та території /прибудинкової/ комплексу. У своєї діяльності кооператив діє відповідно до\~Закону України «Про кооперацію», положень Статуту Обслуговуючого кооперативу «Добра родина», рішень Загальних зборів його членів, затверджених тарифів кооперативу та чинного законодавства України. Обслуговуючий кооператив «Добра родина» забезпечує надання житлово-комунальних послуг мешканцям та власникам усіх будівель та утримання прибудинкової території до нього. Відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 390375721 від 09.08.2024 року та є членом обслуговуючого кооперативу «Добра родина». Позивач є фактичним постачальником житлово-комунальних послуг, споживачем яких є відповідач, та в силу неналежного виконання обов`язків з утримання майна, що належить на праві власності, а саме не належним чином сплати витрат за користування наданими житлово- комунальними послугами у відповідача утворилась перед ОК «Добра родина» заборгованість у розмірі 6481,08 грн. у період з 01.04.2017 року по 28.02.2019 року включно. В добровільному порядку заборгованість з боку відповідача не погашена, що змусило ОК «Добра родина» звернутись до суду з даним позовом за захистом своїх прав та інтересів. Відповідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.09.2024 року вказана справа передана на розгляд судді Гниличенко М.В. Згідно ч.2\~ ст.19 ЦПК України\~ цивільне судочинство здійснюється за правилами позовного провадження у порядку загального або спрощеного провадження. Ухвалою Київського районного суду м.Одеси від 03.10.2024 року провадження у справі відкрито та справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, передбаченого ст.ст.274-279 ЦПК України, у судовому засіданні з повідомленням /викликом/ сторін. Вищевказана ухвала була направлена сторонам по справі та відповідно до вимог цивільно-процесуального законодавства відповідачу був наданий строк для подання відзиву на позовну заяву, заперечень, подання зустрічного позову або клопотання про слухання справи у судовому засіданні з викликом сторін. Особи, що беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду повідомлялись належним чином у порядку ст.ст.128, 131 ЦПК України. \~ \~ \~ \~ \~Представник позивача Обслуговуючого кооперативу «Добра родина» - Скибінська Є.С. у судове засідання не з`явилась, через канцелярію суду надала заяву, якою позовні вимоги підтримала та просила розглянути справу за їх відсутності. Відповідно до ч.3\~ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно довідки відділу адресно-довідкової служби ГУ ДМС України в Одеській області від 03.10.2024 року вбачається, що [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, належним чином повідомлялась за зареєстрованим місцем проживання, проте зворотні поштові повідомлення повернуто з відмітками «адресат відсутній за вказаною адресою». Відповідно до п.4 ч.8 ст.128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Відповідно до ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування,знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не поживає або не знаходиться. Відповідач правом на подання відзиву не скористався, будь-яких заяв про відкладення розгляду справи або про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило, доводи позовної заяви не спростовано. Відповідно до ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного. У судовому засіданні встановлено, що відповідач [PERSON] \~ є власником квартири [ADDRESS] , та є членом обслуговуючого кооперативу «Добра родина». Відповідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно станом на 09.08.2024 року за [PERSON] на праві власності 28.08.2013 року зареєстрована квартира [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу, серія та номер : 4778, виданий 28.08.2013 року, видавник приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Сімонова О.Ю., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 137311551101/а.с.54/ Із позову вбачається, що відповідно до Акту готовності об`єкту до експлуатації № 42 від 18.03.2009 року, приймальна комісія вирішила вважати «Пансіонат сімейного відпочинку» по [ADDRESS] закінченим будівництвом та готовим до експлуатації. /а.с.26/ Згідно Акту передачі «Пансіонату сімейного відпочинку» № 56 від 27.10.2009 року вбачається, що ТОВ "Чисте місто", як генеральний підрядник, який здійснював будівництво та виконав усі будівельні роботи, з 27 жовтня 2009 року передає на баланс Обслуговуючому кооперативу «Добра родина», зданий у експлуатацію, Пансіонат сімейного відпочинку /59 житлових котеджів/, побудованих за адресою: [ADDRESS] для експлуатації та обслуговування./а.с.31/ Обслуговуючий кооператив «Добра родина» зареєстрований в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних-осіб підприємців на підставі свідоцтва про державну реєстрацію юридичної особи від 11.06.2009 року. За статутом Обслуговуючий кооператив «Добра Родина», затвердженим установчими зборами Засновників ОК "Добра родина від 09.06.2009 року, є обслуговуючим кооперативом, що утворюється шляхом об`єднання фізичних та/або юридичних осіб із задоволення економічних, соціальних і інших потреб членів кооперативу на основі поєднання їх особистих, колективних інтересів, поділу між ними ризиків, витрат і доходів, розвитку їх самоорганізації, самоуправління та самоконтролю. Метою діяльності кооперативу є задоволення потреб його членів в належному утриманні будівель (житлових та нежитлових) в Пансіонаті сімейного відпочинку, що знаходиться за адресою [ADDRESS] , та території (прибудинкової) комплексу. Предметом діяльності кооперативу є належне утримання та використання загального і неподільного майна комплексу, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та цим Статутом; забезпечення реалізації прав власників будівель на володіння та користування спільним майном членів кооперативу; забезпечення послуг належної якості за обгрунтованими цінами та виконання зобов`язань, пов`язаних з діяльністю кооперативу; укладання угод щодо отримання послуг тепло-, водопостачання, електропостачання, газопостачання та інших послуг для обслуговування та утримання комплексу та приналежного або закріпленого за кооперативом майна. Розпорядженням Київської районної адміністрації Одеської міської ради №723 від 24.11.2009 року за кооперативом «Добра родина» визначено територію, яка підлягає прибиранню, площею 2 870 кв.м. та зазначено, що контроль за забезпеченням утримання у належному санітарному стані закріпленої території покласти на директора ОК "Добра родина"./а.с.32/ Для виконання завдань та предмету, які зазначені у Обслуговуючому кооперативі «Добра родина», обслуговуючий кооператив уклав ряд договорів, а саме: з ТОВ «Інфокс» договір доручення на збір платежів з населення за надані послуги з водопостачання та водовідведення №159/1 від 29.10.2009 року; з АТ «Одесаобленерго» про постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановок №3756 від 20.01.2012 року./а.с.37,40/ Відповідно до виписки із протоколу № 014 зборів уповноважених осіб Обслуговуючого кооперативу «Добра родина» від 25.10.2016 року були затверджені членські внески на утримання будинку та прибудинкової території у розмірі 4 грн.60 коп. з розрахунку 1кв.м загальної площі. / а.с.35/. Відповідно до виписки із протоколу № 7 загальних зборів членів Обслуговуючого кооперативу «Добра родина» від 27.05.2018 року було затверджено тариф за управління та утримання прибудинкової території та інших внесків у розмірі 4 грн.60 коп. з розрахунку 1кв.м загальної площі. / а.с. 33/. Відповідно витягу з протоколу зборів правління № 025 від 25.07.2018 року було затверджено тариф на утримання будинку та прибудинкової території в розмірі 4,70 грн. за 1 кв.м., починаючи з вересня 2018 року. Стаття 611 Цивільного кодексу України передбачає, що у разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Стаття 612 Цивільного кодексу України встановлює, що боржник вважається таким, що прострочив виконання зобов`язання, якщо він не почав його виконувати або не виконав його у строк, встановлений договором. Відповідно пункту 2 статті 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відповідно розрахунку\~заборгованості та\~штрафних санкцій\~у відповідача\~ утворилась\~перед ОК\~«Добра родина»\~заборгованість у\~розмірі 6481,08\~грн.\~у період\~з 01.04.2017\~року по\~28.02.2019\~року включно,\~якупозивач просить стягнути у повному обсязі з відповідача. Між сторонами виникли правовідносини щодо оплати власником об`єкта нерухомості житлово-комунальних послуг, які врегульовані Конституцією України, Цивільним кодексом України, Законом України "Про кооперацію", Законом України «Про житлово-комунальні послуги». Відповідно до ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд, при цьому ч.4 вказаної статті прямо вказує на те, що власність зобов`язує, тому навіть у випадку не проживання та не користування котеджем, власник зобов`язаний сплачувати внески на обслуговування/утримання багатоквартирного будинку. Стаття 322 ЦК України, встановлює, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 24.06.2004року (зі змінами та доповненнями) (далі Закон) до житлово-комунальних послуг відносяться, зокрема, послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо). Статтею 1 Закону передбачено, що - виконавець - суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору. Пунктом 1 ч. 1 ст. 7 Закону передбачене право споживача одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг, при цьому такому праву прямо відповідає визначений п. 5 ч. 2 ст. 7 цього Закону обов`язок споживача оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Згідно ч.1-5 ст.27 Закону у разі ненадання, надання не в повному обсязі або неналежної якості комунальних послуг споживач має право викликати виконавця комунальних послуг (його представника) для перевірки кількості та/або якості наданих послуг. У разі ненадання, надання неналежної якості послуги з управління багатоквартирним будинком споживач має право викликати управителя для перевірки якості наданих послуг. Порядок перевірки якості надання комунальних послуг та якості послуги з управління багатоквартирним будинком встановлюється Кабінетом Міністрів України, якщо інше не передбачено законом. За результатами перевірки якості надання комунальних послуг або якості послуг з управління багатоквартирним будинком складається акт-претензія, який підписується споживачем та виконавцем комунальної послуги або управителем (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком). Виконавець комунальної послуги або управитель (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) зобов`язаний прибути на виклик споживача у строки, визначені в договорі про надання послуги, але не пізніше ніж протягом однієї доби з моменту отримання повідомлення споживача. Акт-претензія складається виконавцем комунальної послуги або управителем (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) та споживачем і повинен містити інформацію про те, в чому полягало ненадання, надання не в повному обсязі або неналежної якості комунальної послуги або послуги з управління багатоквартирним будинком, дату (строк) її ненадання, надання не в повному обсязі або неналежної якості, а також іншу інформацію, що характеризує ненадання послуг, надання їх не в повному обсязі або неналежної якості. Таким чином, з урахуванням вимог ст. 27 Закону, єдиним належним доказом неналежного надання або ненадання відповідних послуг є акт-претензія встановленого Законом зразку. Тому лише наявність такого акту є підставою для суду встановлювати факт ненадання або неналежного надання певних послуг. Крім того, на час розгляду справи рішення загальних зборів кооперативу щодо встановлення тарифу є дійсними, в судовому порядку не оскаржені, тому суд приймає їх до уваги. Судом встановлено, що відповідач повинен сплачувати отримані житлово-комунальні послуги за утримання будинків та прибудинкових територій, за використану послугу з водопостачання та водовідведення та за спожиту електроенергію не за тарифами для населення і сплачувати за перерозподілений переліміт користування електроенергією. Відповідно до ст.ст. 257, 261, 264 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалась або могла довідатись про порушення свого права. Відповідно до ч.2 ст.267 ЦК України заява про захист цивільного права або інтересу має бути прийнята судом до розгляду незалежно від спливу позовної давності. Відповідно до ч.3 ст.267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Судом встановлено, що відповідач будучи належним чином повідомленим про дату та час судового засідання, не з`явився до судового засідання, відзиву на позов не надав, доводів, викладених у позові не спростовано, процесуальними правами відповідно до ст.ст.13,267 ЦПК України відповідач не скористався. \~ \~ \~ \~Суд зазначає, що відповідач не звертався до Обслуговуючого кооперативу «Добра родина» з заявами про реструктурізацію боргу у зв`язку з матеріальним станом, та не надавав доказів поважності причин несплати внесків на обслуговування/утримання багатоквартирного будинку на протязі тривалого часу, перешкод у здійсненні належної оплати комунальних послуг судом не встановлено, тому позивач змушений звернутись до суду з позовом про стягнення заборгованості. Відповідно до ст.ст.\~525,\~526,\~530 ЦК України\~зобов`язання повинні виконуватися належним чином, відповідно до умов договору та у встановлені договором строки. Одностороння відмова від зобов`язань або одностороння зміна умов договору не допускається. Позивач зазначає,\~що ОК\~«Добра родина»\~свої зобов`язання\~виконує у\~повному обсязі,\~а споживач,\~в порушення\~норм ст.ст.525,526\~ЦК України,\~несвоєчасно сплачує\~надані йому\~послуги,\~чим завдає\~підприємству \~матеріальну шкоду,\~що і\~стало підставою\~звернення з\~позовом до\~суду. Крім того, суд погоджуються з доводами представника позивача, зазначеними у позові, щодо того, що трирічний строк позовної давності щодо платежів за період з 01.04.2017 року по 28.02.2019 року включно позивачем не пропущений, з огляду на наступне. \~ \~ \~ \~Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 "Про поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", з урахуванням постанови Кабінету Міністрів України №392 від 20.05.2020 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19 з 12.03.2020 на всій території України встановлено карантин. Законом України від 30.03.2020 №540-ІХ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічна: гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби COVID-19 розділ "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України доповнено, зокрема, пунктом 12 такого змісту: "Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України: метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину". Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеку" і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, дію якого неодноразово продовжено. \~ \~ \~ \~За приписами пункту 19 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану. Таким чином, враховуючи те, що на всій території України було запроваджено карантин, а під час дії карантину строки, визначені статтею 257 ЦК України, продовжуються на строк дії такого карантину, введення на території України воєнного стану з 24 лютого 2022 року, який було неодноразово продовжено та який діє й на час розгляду, а перебіг позовної давності, визначений ЦК України, зупиняється на строк дії такого стану, то позивач звернувся до суду із позовом 17.09.2024 року, тобто у межах продовженого Законом строку давності, оскільки на час набрання чинності Законом він (строк давності) не сплинув. З огляду на наведене слід дійти висновку, що позивач з урахуванням приписів Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» звернувся до суду з позовом у межах встановленого строку давності, тому, зважаючи на доведеність і обґрунтованість заявлених вимог позов підлягає задоволенню. Суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача суму боргу в розмірі 6481,08 грн., інфляційних втрат в розмірі 3082,36 грн. та 3 % річних у розмірі 1033,20 грн., наведеному у розрахунку заборгованості, що складає загальну суму 10596,64 грн. за період з 01.04.2017 року по 28.02.2019 року./а.с.55-59/ Щодо стягнення з відповідача витрат на правову допомогу, суд зазначає наступне. Відповідно до ч. 1\~ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, зокрема, належать витрати на професійну правничу допомогу (п. 1 ч. 3\~ст. 133 ЦПК України). Згідно ч.1 ст.134 ЦПК України разом з першою заявою по суті спору, кожна сторона подає до суду попередній орієнтований розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку з розглядом справи. Відповідно до ч. 2\~ст. 137 ЦПК України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. \~ \~ \~ \~При вирішенні питання про розподіл судових витрат судом встановлено, що вказані витрати понесені позивачем у зв`язку із розглядом зазначеної справи, враховано обґрунтованість та пропорційність розміру судових витрат до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін. \~ \~ \~ \~У позовній заяві представником позивача було зазначено, що витрати на правничу допомогу складають суму в розмірі 5000 грн. та витрати на копіювання документів в розмірі 780 грн., що підтверджується Актом приймання-передачі виконаної роботи до Договору про надання правничої допомоги від 05.08.2024 року та Актом приймання передачі друкарських послуг в розмірі 780,00 грн. від 12.08.2024 року/а.с.63,67/ На підставі викладеного, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача загальну суму заборгованості у розмірі 10596,64 грн., та у відповідності до ст.141 ЦПК України судовий збір у розмірі 3028,00 грн., сплачений позивачем за подання позову до суду, крім того, витрати на правничу допомогу у розмірі 5000 грн. та витрати на копіювання документів в розмірі 780 грн.

Outcome: approved