Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-06 00:00:00

Позивачі [PERSON] , [PERSON] звернулися до суду з позовом до [PERSON] про визначення розміру часток майна, що перебуває у спільній сумісній власності та визнання права власності на частку. Посилалися на те, що квартина [ADDRESS] , загальною площею 57,60 кв.м., житловою площею 32,50 кв.м. на праві спільної сумісної власності належала [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . 20.11.2021 року [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище на « [PERSON] ». [INFO] померла [PERSON] , а [INFO] помер [PERSON] , які є співвласників вказаної квартири. Вказували, що частки у спільній сумісній власності визначені не були. Просили визначити, що розмір часток у праві спільної сумісної власності на квартина [ADDRESS] , загальною площею 57,60 кв.м., житловою площею 32,50 кв.м., є рівними та кожному співвласнику належить по 1/5 частці та припинити право спільної сумісної власності. Ухвалою суду від 10.10.2024 року було вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження. У подальшому, ухвалою суду від 11.11.2024 року витребувано від Першого відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Чернівці Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції витяг з актового запису про смерть [PERSON] , [INFO] (РНОКПП - [NUMBER] ) та [PERSON] , [INFO] . Витребувано від приватного нотаріуса Чернівецького міського нотаріального округу Чернівецької області Войціховського Андрія Васильовича завірену належним чином копію спадкової справи щодо майна померлого [INFO] [PERSON] та завірену належним чином копію спадкової справи щодо майна померлої [INFO] [PERSON] . 30.12.2024 року продовжено строк підготовчого провадження у справі на тридцять днів. 13.01.2025 року підготовче провадження у справі було закрито та призначено її до судового розгляду. Відповідачем відзиву на позов подано не було. У судове засідання позивачі та їх представник не з`явилися. Представник звернувся до суду із заявою, в якій просив розгляд справи провести у відсутності позивачів та його відсутності, позов підтримав та просив задовольнити. Не заперечує проти ухвалення заочного рішення. Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про час і місце судового розгляду повідомлявся належним чином за останнім відомим місцем проживання в порядку, передбаченому положеннями ст.130,131 ЦПК України, про що у справі є належні докази, про причини відсутності не повідомили. Відповідно до\~ст. 280 ЦПК України\~суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. З урахуванням викладеного, а також наявністю згоди позивача на проведення заочного розгляду даної справи, суд вважає за можливе на підставі\~ст.280 ЦПК України\~розглянути вказану справу у відсутності відповідача, на підставі наявних у справі доказів. Згідно положень ч.2\~ст.247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, дослідивши письмові докази у справі, вважає, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню, так як обставини, викладені в заяві знайшли своє підтвердження у судовому засіданні. Так, судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло, виданого 22.10.1999 року Департаментом житлово-комунального господарства міської ради, квартира [ADDRESS] на праві спільної сумісної власності належала [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (а.с.9). Відповідно до свідоцтва про шлюб, виданого 20.11.2021 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м.Чернівці Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ), [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с.11). [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 04.01.2021 року Чернівецьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ) (а.с.72). 03.02.2021 року приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Войціховським А.В. була заведена спадкова справа №6/2021 щодо майна померлої [INFO] [PERSON] 14.10.2022 року приватним нотаріусом Войціховським А.В. видано [PERSON] свідоцтво про право на спадщину за законом. У свідоцтві вказано, що спадкоємцем [PERSON] , 1937 року народження, яка померла [INFO] є її син [PERSON] . Спадщина, на яку видане це свідоцтво, складається з 1/5 частки квартири [ADDRESS] , що складається з 2 житлових кімнат загальною площею 61,50 кв.м. Із досліджених у судовому засіданні матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] вбачається, що єдиним спадкоємцем майна померлої є її син [PERSON] (а.с.70-88). [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 13.03.2024 року Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м.Чернівці Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (а.с.62). 05.04.2024 року приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Войціховським А.В. була заведена спадкова справа №8/2024 щодо майна померлого [INFO] [PERSON] (а.с. 61-69). 09.02.2021 року [PERSON] склав заповіт, яким все своє майно, де б воно не знаходилося, та з чого б воно не складалось, що буде належати йому на день його смерті, і на що він за законом матиме право, заповів [PERSON] , [INFO] (а.с.67). 05.04.2024 року [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Войціховського із заявою, в якій вказав, що [INFO] помер його батько [PERSON] . На день його смерті залишилась спадщина, яку він заповів на його ім`я за заповітом. Дану спадщину він цією заявою приймає (а.с.61зв.). Із досліджених у судовому засіданні матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] вбачається, що єдиним спадкоємцем майна померлого є його син [PERSON] (а.с.28-76). Згідно \~ст.328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Відповідно до\~статті 355 ЦК України\~майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом. Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно. У\~частині першій статті 368 ЦК України\~зазначено, що спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Відповідно до\~частини другої статті 369 ЦК України\~розпоряджання майном, що є у спільній сумісній власності, здійснюється за згодою всіх співвласників, якщо інше не встановлено законом. У\~частині першій\~та\~другій статті 370 ЦК України\~зазначено, що співвласники мають право на виділ у натурі частки з майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки з майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного зі співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Відповідно до частин першої-третьої статті 372 ЦК України\~майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними, крім випадків, установлених законом. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. За рішенням суду частка співвласника може бути збільшена або зменшена з урахуванням обставин, які мають істотне значення. У разі поділу майна між співвласниками право спільної сумісної власності на нього припиняється. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 січня 2021 року в справі №522/1528/15-ц (провадження № 14-67цс20) зроблено висновок, що визнання права як у позитивному значенні (визнання існуючого права), так і в негативному значенні (визнання відсутності права і кореспондуючого йому обов`язку) є способом захисту інтересу позивача у правовій визначеності. Спосіб захисту порушеного права або інтересу має бути таким, щоб у позивача не виникала необхідність повторного звернення до суду. Тому спосіб захисту інтересу, передбачений\~пунктом 1 частини другої статті 16 ЦК України, може застосовуватися лише в разі недоступності позивачу можливості захисту його права. Статтею 81\~ЦПК\~України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до роз`яснень, наданих у\~Постанові Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 « Про судову практику у справах про спадкування»\~- у разі смерті співвласника частки кожного із співвласників у праві спільної власності є рівними, якщо інше не було встановлено договором між ними. Частка померлого співвласника може бути змінена за рішенням суду. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 лютого 2021 року у справі № № 925/642/19 (провадження № 12-52гс20) зазначено, що судовий захист повинен бути повним та відповідати принципу процесуальної економії, тобто забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту. Статтею ст.15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Позивачі [PERSON] та [PERSON] бажають розпорядитися, належною їм на праві власності часткою у майні, однак у зв`язку з тим, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності на квартиру не визначені, останні не можуть реалізувати свої правомочності власника майна. З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги обгрунтовані та підлягають задоволенню.

Outcome: approved