Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-02 00:00:00

\~ \~ \~ \~Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» 09 травня 2024 року звернулось до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. \~ \~ \~ \~Свій позов обґрунтовує, що 11 травня 2023 року відповідач ознайомився з умовами кредитування та підписав Паспорт кредиту і підписав Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг. На підставі укладеного Договору Відповідач отримав платіжний інструмент - кредитну картку номер - [NUMBER] , строк дії -04/27, тип Картка "Універсальна", що підтверджується випискою по рахунку (додається до позовної заяви). Вказує, що у процесі підготовки позовної заяви, було встановлено, що Відповідач перестала вносити кошти посилаючись на "спірні", операції, які були проведені по її картці номер [NUMBER] за 12/05/2023. В ході перевірки данної інформації встановлено, що Банком 12.05.2023 було зафіксовано звернення клієнтки [PERSON] , яке було направлено на перевірку до відділу безпеки. Згідно інформації з ПК «Voice Record System», клієнтка звернулась до служби клієнтської підтримки 3700 та повідомила, що перейшовши 11.05.2023 у месенджері "VIBER" за посиланням на отримання "грошової допомоги" ввела інформацію щодо паролю входу в свій акаунт Приват24 та ПІН-код до карткового рахунку. Після чого 12.05 по картках клієнта були здійснені операції переказу коштів та після перевипуску карти зняття готівки через NFC в банкоматі та в торговій точці. Дані транзакції було проведено за допомогою токен - картки [NUMBER] , яка була додана до сервісу Google_Pay, з введенням ПІН коду. Зазначає, що згідно вибірки встановлено, що ПІН-коди до картки [NUMBER] клієнтки був змінений 2023-05-12 17:47:57. Зміна ПІНкоду через Приват24 здійснюється в такому порядку: Вхід в акаунт Приват24 - «Мої рахунки» - Вибрати карту - «управління картою» - «змінити пароль». Тобто для входу в акаунт Приват24 необхідно володіти інформацією щодо фінансового номер (логін), паролю входу в Приват24 клієнта. Невідомі особи отримавши доступ до особистого кабінету Приват24 клієнтки [PERSON] , здійснили прив`язку картки 5168752009058036 до сервісу безконтактної оплати Google_Pay, провели операції по зняттю коштів. Під час службової перевірки аналізом даних фотоматеріалів з банкомату Приватбанку CADN0105 встановлено, що кошти знімає особа, яка візуально схожа на гр. [PERSON] (ІПН [NUMBER] ). Відносно протиправних дій [PERSON] департаментом захисту банківських технологій в 2023 році підготовлено та направлено три звернення. Серед потерпілих клієнтів яких було вказано в звернені була [PERSON] , ІПН: [NUMBER] , Зазначені звернення було приєднано до кримінального провадження 12023041230000998 від 16.05.2023, відкритого за ч.3 ст.190 КК України. Вказує, що невідомі особи повністю володіли конфіденційною інформацією, яку клієнтка розголосила третім особам щодо логіну (номеру фінансового телефону), паролю входу в акаунт Приват24 та ПІНкоду до свого карткового рахунку, що дозволило здійснити вхід з іншого пристрою в її акаунт Приват24 та провести зняття грошових коштів. \~ \~ \~ \~Враховуючи наведене, позивач просить стягнути з відповідача заборгованість у загальному розмірі 93970,10 гривень та судові витрати у розмірі 2422,40 гривень. Ухвалою судді від 04 листопада 2024 року відкрито провадження у справі та постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. \~ \~ \~ \~В судове засідання представник позивача не з`явився, в матеріалах позову міститься заява, в якій він просить розгляд справи проводити без його участі. Не заперечуючи проти заочного розгляду справи, просить позовні вимоги задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явився з невідомих суду причин, хоча належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи. \~ \~ \~ \~Відповідно до п.1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника), без поважних причин або без повідомлення причин неявки. \~ \~ \~ \~У відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~За погодженням представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України. Дослідивши у судовому засіданні матеріали справи в порядку спрощеного позовного провадження та подані докази, з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, суд вважає, що зменшені позовні вимоги підлягають до задоволення з таких підстав. \~ \~ \~ \~Відповідно до п.1 ч.2 ст.11 ЦК України, договори та інші правочини є підставами виникнення цивільних прав та обов`язків. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. У ст.12 ЦПК України, говориться, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. \~ \~ \~ \~Згідно статей 626, 628 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~Істотними умовами договору відповідно до частини 1 статті 638 ЦК України, є умови про предмет договору, умови, що визначені законом, як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. \~ \~ \~ \~Статтею 639 ЦК України, встановлено, що договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Якщо сторони домовились укласти у письмовій формі договір, щодо якого законом не встановлена письмова форма, такий договір є укладеним з моменту його підписання сторонами. \~ \~ \~ \~Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст.629 ЦК України). \~ \~ \~ \~Відповідно до частин 1 та 2 статті 207 ЦК України, правочин вважається вчиненим у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). \~ \~ \~ \~Згідно ч.1 ст.1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. \~ \~ \~ \~За змістом ч.ч.1 та 2 ст.1054 ЦК України, визначено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 глави 71 «Позика. Кредит. Банківський вклад» ЦК України, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. \~ \~ \~ \~Як вбачається з матеріалів справи 11 травня 2023 року між АТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] було підписано заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг (а.с.23-34). \~ \~ \~ \~Також, [PERSON] 11 травня 2023 року, підписано паспорт споживчого кредиту (а.с.35-39). \~ \~ \~ \~У заяві про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг зазначено, що відповідач яка діє на підставі власного волевиявлення, згідно зі статтею 634 ЦК України, підписанням цієї заяви приєднується до розділів «Загальні положення», підрозділів «Кредитні картки», «Поточні рахунки», «Використання картки», «Віддаленні канали обслуговування», «Оплата частинами та Миттєва розстрочка», Умов та правил надання банківських послуг акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк», що розміщені в мережі Інтернет за адресою https://privatbank.ua/terms, в редакції, чинній на дату підписання цієї заяви, які разом становлять договір банківського рахунка, приймає всі права та обов`язки, встановлені в цьому договорі та зобов`язується їх належним чином виконувати. \~ \~ \~ \~Крім того заява містить угоду про використання простого електронного підпису, відповідно до якої Банк та Позичальник (далі разом іменовані «Сторони») узгодили при наданні Банком будь-яких послуг Позичальнику, в т.ч., але не виключно, послуг з переказу коштів, укладення між Сторонами кредитних договорів та будь-яких інших правочинів використання простого електронного підпису. Сторони визнають простим електронним підписом такі способи підписів Позичальника: OTP-пароль, QR-код, підпис стилусом на планшеті у відділенні Банку, кнопки «Підпис», «Підписав», «Підтверджую», «Ознайомився» тощо у програмних комплексах, мобільних додатках або на офіційних сайтах Банку у мережі Інтернет, де клієнту надається технічна можливість ознайомитися з умовами надання відповідної послуги та підписати відповідний договір, дати доручення Банку на здійснення операції з переказу коштів тощо, або якщо інтерфейс відповідного ПК Банку дає Позичальнику змогу зробити однозначний висновок про суть операції, доручення на здійснення якої Позичальник надає Банку шляхом підписання способами, що узгоджені Сторонами вище. Сторони визнають правочини у вигляді електронних документів із використанням зазначених простих електронних підписів дійсними та обов`язковими для Сторін та такими, що не потребують додаткового підтвердження. При здійсненні будь-якої операцій та правочинів між Сторонами за допомогою ОТР-паролю як простого електронного підпису Сторони домовилися вважати, що він однозначно ідентифікує особу Позичальника та є логічно пов`язаний із електронними даними про будь-яку операцію або правочин виключно за умови, якщо підтвердження Позичальником здійснення операції або укладення правочину здійснено шляхом введення у відповідне поле інтерфейсу програмного комплексу або сайту Банку цифрової послідовності, яка повністю ідентична надісланому Банком ОТП-паролю на фінансовий номер телефону Клієнта. Сторони узгодили, що Банк самостійно приймає рішення про застосування того чи іншого виду електронного підпису. З позовної заяви вбачається, що відповідачка перейшовши 11 травня 2023 року у месенджері «VIBER» за посиланням на отримання «грошової допомоги» ввела інформацію щодо паролю входу в свій акаунт Приват24 та ПІН-код до карткового рахунку. Після чого 12 травня 2024 року по картках клієнта були здійснені операції переказу коштів та після перевипуску карти зняття готівки через NFC в банкоматі та в торговій точці. \~ \~ \~ \~Згідно представленого позивачем розрахунку заборгованості за договором №б/н від 11 травня 2023 року, станом на 25 лютого 2024 року утворилась заборгованість у розмірі 93970,10 гривень, яка складається з: 75332,57 гривень - заборгованість за тілом кредиту; 18637,53 гривень - заборгованість за простроченими відсотками. (а.с.15). \~ \~ \~ \~Здійснений позивачем розрахунок заборгованості та визначений розмір заборгованості відповідачем не заперечувався та не спростований. \~ \~ \~ \~Також відповідач, не скористався своїм правом подати відзив на позовну заяву, долучити інші докази по справ. Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 25 січня 2023 року у справі № 235/2054/21 (провадження № 61-1725св22) зазначив, що «суд першої інстанції не перевірив належним чином доводи Банку про те, що без розголошення з боку позивача номера банківських карток, ПІН-кодів банківських карток, особа, навіть перевипустивши Simкарту або маючи фінансовий телефон клієнта, не змогла б ні зайти до системи «Приват24», ні змінити фінансовий номер клієнта, ні зняти чи переказати кошти з рахунків клієнта, та дійшов передчасного висновку про задоволення позову. Крім того, суд першої інстанції не здійснив аналіз доводів позивача про те, що вона не втрачала банківських карток, їх ПІН-кодів і телефону та нікому їх не передавала, не вчиняла будь-яких інших дій, які б могли призвести до списання грошових коштів з її рахунків відповідно наведених вище алгоритмів реєстрації у системі «Приват 24». Згідно ч.1 ст.55 Закону України Про банки і банківську діяльність відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами Національного банку України та угодами (договорами) між клієнтом та банком. Згідно з п.2 розділу 6 Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року №705, емітент зобов`язаний не розкривати іншим особам, крім користувача, ПІН або іншу інформацію, яка дає змогу виконувати платіжні операції з використанням електронного платіжного засобу. Банком дотримані дані вимоги і дані третім особам не передавались . Відповідно до вимог пункту 6 розділу VI Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України №705 від 05 листопада 2014 року, в редакції, що діяла на момент виникнення спірних відносин, користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач. Невід`ємною частиною договору банківського обслуговування є Умови і правила надання банківських послуг (далі Умови), розміщені на офіційному сайті https://privatbank.ua/terms/ у мережі Інтернет, які були підписані Відповідачем 11.05.2023р. Відповідно до п.1.1.1.71. Фінансовий номер телефону Клієнта це номер мобільного телефону, який зазначений і підтверджений Клієнтом як номер телефону, за допомогою якого можуть виконуватися платіжні операції. Підтверджується Клієнтом під час активації банківської послуги за допомогою POS-терміналу у відділенні Банку, банкоматі, терміналі самообслуговування з підтвердженням ПІН-коду платіжної картки і sms-паролем, а також у Системі «Приват24» Банку (у разі зміни логіна користувача). Згідно п.1.1.2.1.10. Для уникнення неправомірних операцій з рахунками Клієнт зобов`язаний не залишати без нагляду телефон/пристрій, який використовується для підключення Фінансового номеру телефону Клієнта та/або доступу до програмних комплексів Банку. В разі втрати Клієнтом Фінансового номеру телефону, підозрі доступу третіх осіб до Фінансового номеру телефону та інших неправомірних дій третіх осіб із Фінансовим номером телефону Клієнт зобов`язаний негайно повідомити про це Банк в будь-якому з доступних каналів: 3700, чат-онлайн, відділення Банку. На підставі звернення Клієнта про зазначений факт Банк знімає з номера телефону Клієнта ознаку "Фінансовий" та блокує аккаунт Клієнта в Системі "Приват24" з метою уникнення можливих шахрайських операцій з рахунками Клієнта. п. 1.1.10.10.1. передбачено, що клієнт несе повну відповідальність за всі платіжні операції з використанням електронного платіжного засобу та/або за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особами, якщо його дії чи бездіяльність призвели до втрати платіжного інструменту або індивідуальної облікової інформації, розголошення ПІНу/індивідуальної облікової інформації або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжну операцію з використанням Платіжного інструменту. Згідно п.1.1.10.10.3. Клієнт несе відповідальність за всі операції, що супроводжуються авторизацією, включаючи операції, що супроводжуються правильним введенням нанесених на Платіжній картці даних, до моменту звернення Клієнта в Банк та блокування Платіжної картки і за всі операції, які не супроводжуються авторизацією, до моменту постановки Платіжної картки в Стоп-лист Платіжною системою п.1.1.10.10.9. Банк не несе відповідальності за операції, що супроводжуються правильним введенням ПІНа або нанесених на Картці даних. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 лютого 2018 року в справі № 552/2819/16-ц (провадження № 61-1396св18) вказано, що: «користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Такий правовий висновок сформульовано в постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15. Разом з тим. судом встановлено, що відповідачка сприяла втраті особистих даних, зокрема номера картки, який вона підтвердила в розмові. Відповідач та її представник в судове засідання не з`явилися, не подали до суду будь яких заперечень чи доказів спростовування доводів позивача щодо розголошення чи передачі особистих даних третім особам, які могли заволодіти коштами відповідача. Виходячи з викладеного суд приходить до висновку, що позовні вимоги АТ КБ «Приватбанк» про стягнення заборгованості підлягають задоволенню у повному обсязі. \~ \~ \~ \~Окрім того, на підставі вимог ст.141 ЦПК України, з відповідача на користь банку підлягає стягненню судовий збір у сумі 2422,40 гривні. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного і

Outcome: approved