Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-03 00:00:00

АТ КБ «ПриватБанк» звернувся до суду з позовом до відповідачка ки про стягнення заборгованості. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що відповідачка звернулася до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала Анкету-заяву № б/н від 09.12.2009 та приєдналася до Умов та правил надання банківських послуг. Відповідачці було відкрито картковий рахунок та видано кредитну картку [NUMBER] , строк дії 10/13, тип Універсальна, на яку встановлено початковий кредитний ліміт, який в подальшому збільшився до 33000 гривень. Після спливу строку дії першої картки Відповідачкою для можливості користування рахунком додатково отримані наступі картки: [NUMBER] , строк дії 11/15, тип Універсальна mini; 5211537426585688, строк дії 06/16, тип Універсальна; 5168742354611141, строк дії 09/18, тип Універсальна Gold; 5168742227992751, строк дії 09/22, тип - Універсальна Gold. В процесі користування рахунком відбулася зміна відсоткової ставки 40,8%. У процесі користування рахунком 22.03.2021 відповідачкою підписано Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, на підставі якої погоджені інші суттєві умови користування кредитним рахунком. Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг Відповідачкою підписано у системі самообслуговування Приват24 за допомогою ОТР пароля, про що зазначено в полі підпис Клієнта із позначкою дати та часу. Використання ОТР пароля в якості простого електронного підпису погоджено із відповідачкою у Анкеті-Заяві від 11.03.2020, яка підписана відповідачкою власноруч на планшеті. На момент підписання зазначеної вище заяви заборгованість відповідачки становила 15285,49 грн. Починаючи з 22.03.2021 відсотки нараховувалися відповідно до підписаної Відповідачкою Заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, а саме згідно п. 1.3. у розмірі 40.8%. При цьому за погодженою ставкою Банком нараховано відсотків у розмірі 6581,99 грн. У зв`язку із початком повномасштабного вторгнення та збройної агресії російської федерації, Банк пішов на зустріч клієнтам та скасував відсоткову ставку у березні 2022 р. - розмір 0 %, а в подальшому із 01.04.22 р. відсоткова ставка поступово повернута до погодженого розміру. Свої зобов`язання Банк\~ виконав, а\~ кредитор свої зобов`язання не виконує, в результаті чого заборгованість по кредитному договору\~ станом на 26.08.2024 становить 30627,82 грн., яка складається з: заборгованості за тілом кредиту 24045,83 грн, заборгованості за простроченими відсотками 6581,99 грн. На підставі вищевикладеного, просить стягнути відповідачки вищевказану заборгованість, а також витрати по сплаті судового збору. Відповідачка [PERSON] в наданому відзиві на позовну заяву проти задоволення позовних вимог заперечувала, зазначила, що за доводами банку Паспорт споживчого кредиту було складено та видано лише 22.03.2021 року. Позивач\~не наводить\~погоджений відповідно\~до Договору\~споживчого кредитування\~узгоджений строк в силу\~відсутності його\~узгодження.Споживчий кредит не містив умов, які б дозволяли зміну процентної ставки або інших платежів за послуги кредитодавця, включених до загальних витрат за споживчим кредитом при обчисленні реальної річної процентної ставки та денної процентної ставки. З огляду на те, що відповідачка не є впевненим користувачем Інтернету, та не була такою на момент укладення Договору приєднання 9.12.2009 року, за іншими даними 19.12.2009 року, не мала відповідних технічних засобів, була обмеженою банком у наданні інформації про Договір споживчого кредитування, як то, про його розмір, проценти, періодичність внесення коштів. Таким чином, по день складення цього відзиву у справі відповідачка не мала фізичної можливості ознайомитися з Договором приєднання, його істотними умовами. Такої можливості банк позбавляє відповідачку і на даний час - Договір приєднання відсутній у додатках до позову, доказах, за переконаннями банку на підтвердження заборгованості. На даний час, та на час імітації та видачі кредитної пластикової платіжної картки №5168742227992751, зі строком дії 09.22, тип Універсальна Gold, відповідачка вже була особою похилого віку та мала вади з зором. З урахуванням форми документу, який не відповідав стандартам складення, доводи банку про те, що 22.03.2021 року, у зв`язку зі змінами у законодавстві відповідачка підписувала паспорт споживчого кредиту, в якому також нібито була інформація про відсоткові\~ставки з\~кредитування по\~карткових рахунках, з якою відповідачка нібито була ознайомлена, не відповідають дійсності, оскільки увесь час правовідносин за Договором приєднання документи що складались і надавались банком мали дрібний, нечитаний шрифт. За доводами банку, за увесь час правовідносин відповідачці було видано чотири кредитних пластикових платіжних картки. Остання, вищезгадана зі строком дії до 09.2022 року, після закінчення строку дії попередньої, після 09.2018 року. Наявності цієї обставини, на яку водночас посилається банк, відповідачка не оспорює. Однак, банк не наводить часу початку утворення заборгованості, не наводить конкретної дати порушення з боку відповідачки зобов`язання, лише зазначаючи, що 22.03.2021 року, на час складення Заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, яку відповідачка підписувала у системі самообслуговування Приват 24 за допомогою ОТР пароля, мала заборгованість у сумі 15285,49 грн. З урахуванням доводів банку, доведеною є обставина, що на час отримання кредитної картки №5168742227992751, зі строком дії 09.22, тип Універсальна Gold, заборгованості відповідачка не мала. Заявивши позов, банк у додатках надіслав відповідачці та суду Розрахунок заборгованості по договору споживчого кредитування б/н від 9.12.2009 року, інші докази, дрібним нечитаним шрифтом, з розміром шрифту менше 11 пунктів. Про умови, за яких можлива була зміна процентної ставки та інших платежів по договору відповідачки, як споживачу фінансових послуг банку, нічого невідомо. За обставини, що увесь час перебігу правовідносин з банком відповідачка була добросовісним користувачем послуг та вчасно виконувала свої зобов`язання, за власними розрахунками по запозиченнях з 2009 року сплатила банку суму понад 142 тисячі грн, переконана, що заборгованість банк відповідачці створив штучно, шляхом безпідставного підвищення відсотків за користування кредитом. Чинність пластикової платіжної карти № [NUMBER] , була визначена до 09.2022 року. 24 лютого 2022 року, росія розпочала повномасштабну агресію проти України та ця агресія мала наслідки і для міста Лозова Харківської області, де відповідачка на той час мешкала та по цей час має реєстрацію. Допускає, що у період після 24.02.2022 року, та до 09.2022 року, за доведення обставини банком належними і допустимими доказами, відповідачка могла порушувати договірні зобов`язання. Але, такі порушення відбулись поза волі відповідачки, внаслідок непереборної сили. Так, станом на січень 2022 року відповідачка перебувала у трудових правовідносинах з Комунальним підприємством «Теплоенерго» Лозівської міської ради Харківської області, де обіймала посаду оператора котельні. Щомісячний заробіток на той час становив у середньому суму 10 тисяч гривень. Крім цього, відповідачка отримувала пенсію за віком, яка становила суму в межах 3 тисяч гривень. За масштабними ракетними обстрілами міста, що розпочались у перший же день збройної агресії і не припинялись, внесенням Лозівського району Харківської області до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії, розпочалася евакуація населення, і відповідно, згортання надання житлово-комунальних послуг, у тому числі з теплопостачання через пошкодження інженерних мереж, засобів електроживлення. Тому, після часткової руйнації приміщення квартири за черговим ракетним обстрілом агресора відповідачка вимушено залишила роботу та з сім`єю евакуювалась як біженка до Польщі, згодом до Германії. У відповідачки було право змінити або розірвати договір у зв`язку з істотною зміною обставин, але відповідачка ним не скористалася через обставини непереборної сили. Представник позивача в наданій відповіді на відзив просила позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Представник позивача у судове засідання не з`явився, просив розгляд справи проводити за відсутності представника банку, не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідачка в судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлявся своєчасно та належним чином, судовою повісткою про виклик, причину неявки суду не повідомив. Дослідивши матеріали справи, суд доходить висновку про задоволення позовних вимог з таких підстав: Судом встановлено, що відповідачка звернулася до АТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим власноруч підписала Анкету-заяву № б/н від 09.12.2009 та приєдналася до Умов та правил надання банківських послуг. 09.12.2009 відповідачкою власноруч було підписано довідку про умови кредитування з використанням платіжної картки «Кредитка Універсальна» 30 днів пільгового періоду, в якій обумовлено всі істотні умови кредитування, в тому числі процентну ставку 3% на місяць (36% на рік). Відповідно до анкети-заяви № б/н від 09.12.2009 відповідачці було відкрито картковий рахунок та видано кредитну картку [NUMBER] , строк дії 10/13, тип Універсальна, на яку встановлено початковий кредитний ліміт, який в подальшому збільшився до 33000 гривень. Після спливу строку дії першої картки відповідачкою додатково отримані картки: 4149437111870448, строк дії 11/15, тип Універсальна mini; 5211537426585688, строк дії 06/16, тип Універсальна; 5168742354611141, строк дії 09/18, тип Універсальна Gold; 5168742227992751, строк дії 09/22, тип - Універсальна Gold. В процесі користування рахунком відбулася зміна відсоткової ставки 40,8%. У процесі користування рахунком 22.03.2021 відповідачкою підписано Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, на підставі якої погоджені інші суттєві умови користування кредитним рахунком. Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг відповідачкою підписано у системі самообслуговування Приват24 за допомогою ОТР пароля, про що зазначено в полі підпис Клієнта із позначкою дати та часу. Використання ОТР пароля в якості простого електронного підпису погоджено із відповідачкою у Анкеті-Заяві від 11.03.2020, яка підписана відповідачкою власноруч на планшеті. Починаючи з 22.03.2021 відсотки нараховувалися відповідно до підписаної Відповідачкою Заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, а саме згідно п. 1.3. у розмірі 40.8%. У порушення норм закону та умов договору відповідачка зобов`язання за вказаним договором належним чином не виконала. З наданого розрахунку, вбачається, що заборгованість відповідачки станом на 26.08.2024 становить 30627,82 грн., яка складається з: заборгованості за тілом кредиту 24045,83 грн, заборгованості за простроченими відсотками 6581,99 грн. Відповідачка наданими їй правами не скористалася, вказаний розрахунок відповідачкою не спростований. Відповідно до статей 626, 628 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638\~ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. За змістом статті 634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Згідно ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Згідно ст. 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Якщо договором не встановлений строк повернення позики або цей строк визначений моментом пред`явлення вимоги, позика має бути повернена позичальником протягом тридцяти днів від дня пред`явлення позикодавцем вимоги про це, якщо інше не встановлено договором. Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Щодо доводів відповідачки, викладених у відзиві на позовну заяву, суд зазначає на таке. Банком надано всю необхідну інформацію в письмовому вигляді, результатом чого є факт підписання сторонами кредитного договору. Враховуючи, що законодавчо не встановлений обов`язок кредитора на відібрання підпису позичальника під наданою інформацією, доказом наявності факту ознайомлення відповідачки з умовами кредитування є положення ч. 2 ст. 638, ч. 2 ст. 642 ЦК України, тобто фактичне прийняття пропозиції до укладання договору дією (отримання кредиту боржником та сплата ним періодичних платежів). Таким чином, кредитний договір укладений відповідно до норм чинного законодавства та є чинним. До матеріалів позовної заяви долучено "Довідку про умови кредитування з використанням кредитки "Універсальна, 30 днів пільгового періоду", яка підписана власноруч Відповідачкою, з якої чітко вбачається, що Відповідачці встановлено поточну процентну ставку у розмірі 3% (36% на рік), вказано розміри комісій та штрафів тощо. Тобто, сторонами при укладенні договору були обговорені усі істотні умови. В зв`язку зі змінами у законодавстві - впровадженні нормами закону "Про споживче кредитування" паспорту споживчого кредиту відповідачка підписала паспорт споживчого кредиту від 22.03.2021 р., в якому також є інформація про відсоткові ставки по кредитування по картковим рахункам. Відповідачка не надавала банку жодного разу заперечення щодо розміру відсоткової ставки, при цьому частково постійно погашала заборгованість, що свідчить про обізнаність клієнта з умовами кредитування. Далі у процесі користування рахунком 22.03.2021 відповідачкою підписано Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг (копія додається до позовної заяви), на підставі якої погоджені інші суттєві умови користування кредитним рахунком. Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг Відповідачкою підписано у системі самообслуговування Приват24 за допомогою ОТР пароля, про що зазначено в полі підпис Клієнта із позначкою дати та часу. Банк надав до суду виписку з карткового рахунку, де чітко прослідковується, що відповідачці було встановлено кредитний ліміт та вбачається, що відповідачка користувалася грошима, вносила платежі, а отже й отримала кредитну картку "Універсальна", оскільки проведення вказаних операцій є неможливим без наявності картки. З розрахунку заборгованості та наданої виписки про рух коштів чітко вбачається, що відповідачка на протязі всього строку постійно частково сплачувала заборгованість за договором, про що свідчать суми на погашення кредиту, відображені в графі «Сума погашення за наданим кредитом». Розрахунок заборгованості не є первинним документом за своєю природою, а є інформаційним документом по факту обробки фактичного операційного руху грошових коштів по рахунку кредитної угоди, а також відображує стан нарахувань в певні періоду часу. На підтвердження факту користування відповідачкою кредитними коштами, позивачем також надано виписку по рахунку. Банківська виписка має статус первинного документа, що підтверджено Переліком типових документів, затвердженого наказом Мін`юсту від 12.04.12 р. № 578/5, згідно якого до первинних документів, які фіксують факт виконання операції та служать підставою для записів у регістрах бухобліку і в податкових документах, віднесені: касові, банківські документи; повідомлення банків; виписки банків; корінці квитанцій і касових чекових книжок. Під час укладення кредитного договору діяла процентна ставка по кредиту в розмірі 3 % в місяць або 36% на рік. Далі процентна ставка була змінена, що підтверджується наказами банку. Відповідно до тарифів Банку для карти "Універсальна GOLD" базова процентна ставка до 01.08.2020 становила 3,5% в місяць (або 42,00% на рік), а з 01.08.2020 процентна ставка була знижена з 3,5% до 3,4% в місяць, що відображено в розрахунку заборгованості. Починаючи з 22.03.2021 відсотки нараховувалися відповідно до підписаної відповідачкою Заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, а саме згідно п. 1.3. - у розмірі 40,8%. При цьому за погодженою ставкою Банком нараховано відсотків у розмірі 6581,99 грн. Щодо посилання відповідачки про несплату заборгованості у зв`язку з настання надзвичайної ситуації та форс-мажорні обставини, то відповідно до п. 6-1 прикінцевих положень ЗУ « Про споживче кредитування», період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після дня його припинення або скасування у разі прострочення споживачем виконання зобов`язань за договором про споживчий кредит споживач звільняється від відповідальності перед кредитодавцем за таке прострочення. У разі допущення такого прострочення споживач звільняється, зокрема, від обов`язку сплати кредитодавцю неустойки (штрафу, пені) та інших платежів, сплата яких передбачена договором про споживчий кредит за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) споживачем зобов`язань за таким договором. Щодо можливості проведення реструктуризації суд зазначає, що реструктуризація заборгованості за кредитним договором є правом банку, а не його обов`язком. Щодо заяви відповідачки про неотримання копії позовної заяви з додатком, то ці ствердження спростовуються матеріалами справи. Позивачем подано до суду позовну заяву в електронній формі. До позовної заяви додано докази надсилання відповідачці [PERSON] за адресою: [ADDRESS] листом з описом вкладення копії позовної заяви та доданих до неї документів за № відправлення 0504045314594 від 04.09.2024. Як вбачається з відстеження поштового відправлення 0504045314594, дане відправлення було вручено особисто 07.09.2024. Щодо ознайомлення відповідачкою з відповіддю на відзив, суд зазначає, що позивачем подано до суду відповідь на відзив з відомостями про направлення її копії відповідачці за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується листом з описом вкладення № відправлення 0600975494281 від 23.10.2024. Як вбачається з відстеження поштового відправлення 0600975494281, дане відправлення було вручено особисто 30.10.2024. Також відповідь на відзив направлялася відповідачці судом 17.01.2025, була вручена 24.01.2025. Крім того, відповідачкою [PERSON] 26.11.2024 було подано заяву для ознайомлення з матеріалами справи. Відповідачка отримала матеріали цивільної справи 26.11.2024 о 11:40 год., після чого о 12:20 год. повернула матеріали справи з відміткою про відмову ознайомлюватися з матеріалами справи. Щодо клопотання відповідачки щодо залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з тим, що розрахунок заборгованості по договору споживчого кредиту б/н від 09.12.2009, інші докази, були надані з порушенням вимог стандартів ДСТУ 4163-2020 та заяви про надання документів за переліком, додатків до позову від 29.08.2024, які повинні відповідати за чинним стандартом ДСТУ 4163-2020, то суд зазначає, що підстави для залишення позовної заяви без розгляду чітко передбачені ст. 257 ЦПК України, і питання відповідності поданої позовної заяви з додатками вимогам чинного законодавства, відноситься виключно до компетенції суду. Суд зауважує, що зазначений відповідачкою стандарт поширюється на організаційно-розпорядчі документи, а саме, на постанови, розпорядження, накази, положення, рішення, протоколи, акти, листи тощо, створені в результаті діяльності: органів державної влади України, органів місцевого самоврядування; підприємств, установ, організацій та їх об`єднань усіх форм власності. Натомість ні Умови та правила надання банківських послуг, ні розрахунок заборгованості, складений позивачем, не входить до переліку організаційно-розпорядчих документів. Отже, вказаний відповідачкою стандарт не може бути застосований. Розрахунок заборгованості, наведений банком, підписаний представником АТ КБ ПриватБанк Меркуловою В.В. Матеріали справи містять довіреність, видану на ім`я зазначеного представника, якою передбачено право працівника від імені банку подавати, підписувати, пред`являти та підтримувати позови, у тому числі цивільні позови у кримінальних справах, скарги, клопотання, пояснення, заяви й інші процесуальні документи. Таким чином, заявлений позов базується на вимогах закону, є повністю обґрунтованим, а тому, і підлягає задоволенню. Всупереч положенням ст. ст.\~12,\~81 ЦПК України\~відповідачка не надав доказів, які обґрунтовують заперечення щодо позовних вимог. Вирішуючи заяву відповідачки щодо застосування строку позовної давності, суд доходить до такого. Згідно зі статтею 256 ЦК України позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність установлюється тривалістю у три роки /стаття 257 ЦК України/. Частиною 1 статті 259 ЦК України встановлено, що позовна давність, встановлена законом, може бути збільшена за домовленістю сторін. Договір про збільшення позовної давності укладається у письмовій формі. Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові / ч. 3, ч. 4 ст. 267 ЦК України). За змістом статей 256, 261 ЦК України позовна давність є строком пред`явлення позову як безпосередньо особою, право якої порушене, так і тими суб`єктами, які уповноважені законом звертатися до суду з позовом в інтересах іншої особи носія порушеного права (інтересу). При цьому і в разі пред`явлення позову особою, право якої порушене, і в разі пред`явлення позову в інтересах цієї особи іншою уповноваженою на це особою, позовна давність починає обчислюватися з одного й того самого моменту: коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Це правило пов`язане не тільки з часом безпосередньої обізнаності особи про певні обставини (факти порушення її прав), а й з об`єктивною можливістю цієї особи знати про такі обставини. За загальним правилом частини першої статті 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Відповідно до ст. 264 ЦК України перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується. Судом встановлено, що відповідно до наданої виписки за договором № б/н за період з 09.12.2009-29.08.2024, відповідачкою здійснювалися платежі за кредитним договором щомісячно з 09.12.2009 по 23.02.2022, після цього 27.02.2022, 29.08.2022, 23.09.2022, 01.10.2022, 20.10.2022, 24.12.2022, 20.01.2023, 21.02.2023, 25.03.2023, 25.04.2023, 25.05.2023, 23.06.2023, 30.06.2023, 24.07.2023, 21.08.2023, було здійснено останні платежі за кредитним договором 26.08.2023 1400 грн, 09.09.2023 20 грн., 21.09.2023 95,50 грн, позивач звернувся до суду з позовом 09.09.2024. Крім цього суд звертає увагу, що постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 впроваджено дію карантину на території України з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19. Згідно п. 12 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. 01.07.2023 згідно постанови Кабінету Міністрів України № 651 від 27.06.2023 завершено дію карантину. В той же час, 24.02.2022, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, Указом Президента України №64/2022 із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан, який триває до теперішнього часу. Згідно п. 19 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії. З огляду на викладене, доводи відповідачки про те, що позивачем пропущений строк позовної давності для звернення із даним позовом до суду, не знайшли свого підтвердження. На підставі ст. 141 ЦПК України, суд стягує з відповідачки на користь позивача судовий збір, сплачений останнім при подачі позову.

Outcome: approved