Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-05 00:00:00

До Васильківського міськрайонного суду Київської області від Оболонського районного суду міста Києва за підсудністю надійшла справи за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа: Одинадцята Київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] померла тітка позивачки [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, що складається з земельної ділянки та житлового будинку з господарськими та побутовими надвірними будівлями та спорудами, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] . За життя, [PERSON] , 11.10.2016 року, заповіла [PERSON] вищевказану земельну ділянку та житловий будинок. На початку вересня 2021 року [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чикиш М.М. із заявою про прийняття спадщини та за інформацією щодо правильності прийняття цієї спадщини. На початку травня 2022 року [PERSON] мала намір оформити спадщину та отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом. Також неодноразово здійснювала спроби зв`язатися з Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чикиш М.М., щодо оформлення спадщини, неодноразово приходила та телефонувала нотаріусу, однак Приватний нотаріус Чикиш М.М. в дні які [PERSON] приходила не працювала та на телефонні дзвінки не відповідала, що призвело до затягування часу. Після цього, [PERSON] звернулася до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округа Фесік С.В. з вимогою оформити спадщину, на що їй було повідомлено про те, що спадкова справа знаходиться в Одинадцятій державній нотаріальній конторі, яка була відкрита на підставі звернення [PERSON] сина [PERSON] . У вересні 2022 року [PERSON] звернулася до державного нотаріуса Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори з проханням видати Свідоцтво про право на спадщину, однак їй було відмовлено у видачі Свідоцтва, у зв`язку із тим, що позивачка фактично не вступила у спадщину та відносно заяви про прийняття спадщини відсутній запис в Єдиному реєстрі заповітів та спадкових справ. На підставі вказаного державним нотаріусом Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори Невзгляденко Н.В. було роз`яснено, що єдиним варіантом вирішення даного питання є звернення до суду стосовно визначення додаткового строку на прийняття спадщини. На підставі вищевикладеного, вважає, що пропустила строк прийняття спадщини з поважних причин, а саме через зухвалу поведінку Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чикиш М.М., якому позивачка написала заяву про прийняття спадщини ще 08 вересня 2021 року, тобто в шестимісячний термін, а саме після 3 місяців смерті своєї тітки [PERSON] , яка ввела в оману щодо оформлення спадщини в будь-який час, та через невідповідальність Приватним нотаріусом Чикиш М.М. не було повідомлено мені, що Спадкову справу внесла Одинадцята Київська державна нотаріальна контора до якої мала звернутись [PERSON] . Крім цього, вважає за необхідне зазначити також додаткові причини стосовно не прийняття спадщини в строк шести місяців, оскільки тітка померла в час, коли у світі та на території України почалася пандемія корона вірусу, і на території України почали діяти обмеження згідно Постанов Кабінету Міністрів України: від 11.03.2020 року № 21 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої корона вірусом SARS-CoV-2» від 20.05.2020 року № 392 №Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої корона вірусом SARS-CoV-2»; від 22.07.2020 року № 641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої корона вірусом SARS-CoV-2» з 12.03.2020 року по теперішній час в Україні запроваджено карантин. Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 07.10.2022 року цивільну справу за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа: Одинадцята Київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку на прийняття спадщини передано до Васильківського міськрайонного суду Київської області для розгляду за підсудністю (а.с.27). Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 03.01.2023 року позовну заяву залишено без руху з наданням позивачу строку протягом десяти днів з дня її отримання для усунення недоліків позову (а.с. 33). Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 09.05.2023 року прийнято до свого провадження та відкрито загальне провадження у справі (а.с. 39-40). Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 20.11.2023 року витребувано у державного нотаріуса Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори належним чином засвідчену копію спадкової справи до майна померлої [PERSON] (а.с.57-58). Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 12.06.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду (а.с.112-113). Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 02.12.2024 року до участі у справі в якості співвідповідача залучено [PERSON] (а.с. 129-130). Позивач в судове засідання не з`явилася, була належним чином повідомлена про розгляд справи, подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності та позов підтримує повністю, проти заочного рішення не заперечую (а.с.143). [PERSON] , в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, що підтверджується розписками про отримання поштового відправлення (а.с. 52, 62, 117). [PERSON] , в судове засідання не з`явилася, повідомлялася належним чином, але до суду повернувся конверт з відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а.с. 140). Представник Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори, в судове засідання не з`явилася, направили до суду клопотання про слухання справи у їх відсутності (а.с. 53). На підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Отже, оскільки сторони не з`явилися в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, на які позивач послався як на підставу своїх вимог, що викладені у позовній заяві та підтверджені доданими до неї доказами, які були досліджені судом, за відсутності відзиву відповідачів, на засадах верховенства права, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, прийшов до висновку про можливість постановлення по справі заочного рішення та часткового задоволення позовних вимог. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 03.05.2021 року (а.с. 8). Згідно до Заповіту [PERSON] заповіла будинок, надвірні споруди та земельну ділянку, за адресою: [ADDRESS] своїй племінниці [PERSON] (а.с. 10-11). 08.09.2021 року [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чикиш М.М. із заявою про прийняття спадщини після смерті тітки [PERSON] , яка померла [INFO] (а.с. 14). Відповідно до Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно [PERSON] була співвласником домоволодіння, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] (а.с. 17). Як вбачається із копії спадкової справи №721/2021 до майна померлої [INFO] [PERSON] (а.с. 69-100) із заявою про прийняття спадщини звернувся [PERSON] (а.с. 71) та [PERSON] (а.с. 77), які прийняли спадщину по частки на квартиру [ADDRESS] (а.с.90). Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 05.05.2023 року державним нотаріусом Одинадцятої київської державної нотаріальної контори Невзгляденко Н.В. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом в зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини (а.с. 38). Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні (частини 1-5 статті 263 ЦПК України). Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1 ст.81 ЦПК України). Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. [PERSON] є спадкоємцем за заповітом після смерті тітки [PERSON] , яка померла [INFO] позивач не звернулася своєчасно до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки на час смерті [PERSON] у світі та на території України почалася пандемія коронавірусу. Зворотного по справі не доведено. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій Суд дослідивши всі обставини справи, оцінивши в силу положення ст. 81 ЦПК України докази дійшов висновку, що [PERSON] з поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини, своєчасно не мала можливості звернутись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, який не може перевищувати одного місяця. На підставі викладеного та

Outcome: partial