Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-06 00:00:00

\~ \~ \~ \~ 20.12.2024 року позивачка [PERSON] , в особі представника адвоката Гренджа В.Ю., звернулася до Міжгірського районного суду Закарпатської області з позовом до Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, та у пред`явленому позові [PERSON] просить визнати їй, як спадкоємцю першої черги за законом, додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] , строком у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачка [PERSON] , посилається на такі обставини, зокрема: [INFO] в смт.Міжгір`я Хустського району Закарпатської області помер її батько [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серії [NUMBER] . Позивачка [PERSON] вказує, що вона є єдиною спадкоємкою першої черги за законом до майна померлого батька [PERSON] , оскільки є його єдиною донькою. Дружина [PERSON] [PERSON] померла в 1991 році. Зазначає, що після смерті батька [PERSON] відкрилася спадщина на належне йому за життя нерухоме майно, а саме житловий будинок [ADDRESS] , який належав за життя [PERSON] , що підтверджується Свідоцтвом про право власності на нерухоме майно серії [NUMBER] , виданим Міжгірською селищною радою 13.09.2011 року (а.с.8). За життя батько [PERSON] заповітних розпоряджень не залишив, що підтверджується Витягом зі Спадкового реєстру (заповіти, спадкові договори) № 79399475 від 03.12.2024 року. Батько [PERSON] , 1940 року народження був постійним мешканцем [ADDRESS] , та на час його смерті разом з ним ніхто не проживав, що підтверджується довідкою № 16-08/1238 від 27.11.2024 року. Позивачка вказує, що вона, як спадкоємець першої черги за законом, спадщину до майна померлого батька [PERSON] у встановлений законом шестимісячний строк не прийняла, оскільки вважала, що прийняла спадщину шляхом фактичного вступу в управління та володіння майном померлого [PERSON] , так як вона проживала в будинку поряд з батьківським будинком, доглядала батька перед смертю, здійснила організацію поховання батька, та після його смерті відкрито користується спадковим майном. Та із-за юридичної неграмотності вона протягом шести місяців з дня смерті батька не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за законом до майна померлого [PERSON] . Також позивачка [PERSON] зазначає, що після смерті батька вона вимушена була виїхати до Чеської Республіки, де офіційно працевлаштована та фактично проживає там разом з малолітньою дитиною - сином [PERSON] , [INFO] , якому на час смерті її батька виповнилося лише два роки. Ці обставини підтверджуються свідоцтвом про народження дитини [PERSON] , 2020 року народження, дозволом до роботи в Чеській Республіці (картка побуту № 001630655), підтвердженням про працевлаштування [PERSON] в підприємстві «MILUaJILU s.r.o.» на період з 17.05.2021 по 17.11.2023 р. В спадковому реєстрі відсутня інформація щодо відкриття спадкової справи до майна померлого [PERSON] , що підтверджується Витягом зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 79399471 від 03.12.2024, копію якого додано до позову. Позивачка вказує, що приватним нотаріусом Сятиня Т.С. позивачці було в усні формі роз`яснено про те, що у зв`язку з тим, що протягом шести місяців з дня відкриття спадщини після смерті батька позивачка не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за законом, місце реєстрації проживання на час смерті спадкодавця було відмінним від місця реєстрації та проживання її як спадкоємця, то вона вважається особою, яка не прийняла спадщину за законом після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . У зв`язку з чим нотаріус роз`яснила, що позивачка має право на звернення до суду з позовом про продовження строку для прийняття спадщини, або встановлення факту прийняття спадщини. Враховуючи вищевикладене, позивачка змушена звернутися до суду з даним позовом ,в якому просить визнати поважною причину пропуску строку для прийняття спадщини за законом щодо майна померлого [PERSON] та встановити їй, позивачці [PERSON] додатковий строк у три місяці, достатній для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] та проживав в селищі Міжгір`я Хустського району Закарпатської області. Ухвалою Міжгірського районного суду Закарпатської області від 25 грудня 2024 року провадження у справі № 302/1840/24 відкрито за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання (а.с.27). Позивачка [PERSON] та її представник - адвокат Гренджа В.Ю. в підготовче судове засідання не з`явилися, про день та час його проведення були повідомлені судом своєчасно та належним чином, проте на адресу суду представником позивача адвокатом Гренджа В.Ю. надано 04.02.2025 року письмову заяву, в якій вона просить розглядати справу у її відсутність та без участі її довірителя. Позовні вимоги [PERSON] підтримує у повному обсязі та просить позов задовольнити за підставами, викладеними у позовній заяві. Представник відповідача Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області в підготовче судове засіданні не з`явився, про день і час його проведення був повідомлений судом своєчасно та належним чином, про причини неявки суду не повідомлено, проте до суду подано 06.01.2025 року письмову заяву з проханням розглянути справу № 302/1840/24 за відсутності представника відповідача. Заяви, доповнення, клопотання відсутні, заперечень проти позову [PERSON] селищна рада не має. Фіксація судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалась відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України). З урахуванням положень ч.1 ст.198, ч.3 ст.211 ЦПК України суд ухвалив про проведення підготовчого засідання за відсутності сторін на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч.1 ст.206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Частиною 4 ст.206 ЦПК України встановлено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Враховуючи обставину, що відповідач визнає позовні вимоги, проти їх задоволення заперечень не висловив, і таке визнання позовних вимог відповідає Закону, не порушує будь-чиї права чи законні інтереси інших осіб, суд вважає за можливе на підставі ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження ухвалити рішення у цій справі. Повно та всебічно дослідивши матеріали цивільної справи № 302/1840/24, з`ясувавши всі обставини по справи, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, давши їм оцінку у сукупності з оголошеними та дослідженими матеріалами справи, суд вважає, що заявлені позивачкою [PERSON] позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст.ст. 13, 43, 81 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом; учасники сторін зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно положень ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , копія якого є в матеріалах справи (а.с.6). Померлий [PERSON] доводиться позивачці [PERSON] , [INFO] батьком, що підтверджується свідоцтвом про її народження серії [NUMBER] , копія якого є в матеріалах справи (а.с.10). Згідно довідки Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області за № 16-08/1238 від 27.11.2024 року, [PERSON] , 1940 року народження, який помер [INFO] , був постійним мешканцем [ADDRESS] , та на час його смерті разом з ним ніхто не проживав (а.с.12). Як вбачається зі Свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії [NUMBER] , яке видане 13.09.2011 року Міжгірською селищною радою, [PERSON] є власником житлового будинку [ADDRESS] (загальна площа будинку 49,39 кв.м, житлова- 27,87 кв.м.) та копія вказаного свідоцтва є в матеріалах справи (а.с.8). Право власності [PERSON] на вказаний об`єкт нерухомого майна підтверджується Витягом про державну реєстрацію прав, виданим КП «Міжгірське БТІ» від 15.09.2011 року за № 34615567, копія якого є в матеріалах справи (а.с.9). З наданою приватним нотаріусом Хустського РНО Закарпатської області Сятиня Т.С. довідки за вих. № 04/01-16 від 14.01.2025 року вбачається, що за померлим [INFO] [PERSON] , 1940 року народження, спадкові справи не відкривалися, заповіти [PERSON] не складав (а.с.37). З відповіді приватного нотаріуса Сятиня Т.С. за вих.№ 08/01-16 від 21.01.2025 року на звернення представника позивача [PERSON] вбачається, що у зв`язку з пропуском строку прийняття спадщини за померлим батьком [PERSON] - [PERSON] , який помер [INFO] , нотаріусом було рекомендовано спадкоємцю звернутися до суду для продовження строку прийняття спадщини, у зв`язку з необхідністю видачі свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Також у відповіді нотаріусом зазначено, що спадкові справи і відповідні заяви про прийняття спадщини до майна померлого спадкодавця, згідно ст.1270 ЦК України, не надходили (а.с.40). Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 79399471 від 03.12.2024 року, виданої приватним нотаріусом Сятиня Т.С., за майном померлого [INFO] [PERSON] , у спадковому реєстрі відсутня інформація щодо відкриття спадкової справи після його смерті (а.с.11,38). Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 79399475, виданої 03.12.2024 року приватним нотаріусом Сятиня Т.С., у Спадковому реєстрі інформація щодо складання [PERSON] заповітів, відсутня (а.с.10,39). На підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до нотаріуса із завою про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , позивачкою надані документи Чеської Республіки з перекладом на українську мову, зокрема свідоцтво про одруження [PERSON] та [PERSON] , та з якого вбачається, що 17.01.2020 року позивачкою укладено шлюб в м.Врхлабі та після реєстрації якого прізвище дружини залишено « [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 17.02.2020 року міською адміністрацією м.Їлемніце вбачається, що в м.Їлемніце 465 народився [INFO] [PERSON] , де в графі «мати дитини» вказана [PERSON] , [INFO] , позивачка у справі. Як вбачається з посвідки на проживання № [NUMBER] , виданої 03.06.2024 року МВС Чеської Республіки, [PERSON] , громадянка України, у м.Кромержиж площа Миру, 520/1 Чеської Республіки, термін дії довідки до 17.08.2032 року. Згідно довідки про працевлаштування від 17.11.2023 року вбачається, що [PERSON] , [INFO] працевлаштована у ТОВ «МІЛУаЇЛУ» на період з 17.05.2021 року по 17.11.2023 року. Згідно ст.1216 Цивільного кодексу Україна (далі ЦК України) спадкуванням є перехід прав і обов`язків від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1217 ЦК України встановлено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент смерті. Згідно вимог ч.2 ст.1221 ЦК України якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. Згідно положень ч.1 ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Відповідно до ч.1 ст.1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Згідно ч.5 ст.1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу її відкриття. За вимогами ст.1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутись до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно, тобто зміна власника майна, що підлягає державній реєстрації, неможлива без перереєстрації права власності. Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» вбачається, що «суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права». Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 вбачається, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. У відповідності з Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування, тому відповідач визначений в особі Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області. Для підтвердження наявності спадкового майна, яке підлягає державній реєстрації та місця його знаходження, нотаріусу слід подати документ, що підтверджує право власності спадкодавця на майно з відміткою органу, що проводить реєстрацію, або реєстраційного посвідчення, яке є невід`ємною частиною правовстановлюючого документа. Право власності на нерухоме майно може бути оформлене на ім`я особи, яка померла, у разі наявності документів, які б підтвердили право власності на майно цієї особи. У випадку відсутності таких документів порушене питання вирішується у судовому порядку. Відповідно до п.23 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Згідно зі ст.1272 ЦК України за заявою спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається з інформації вих. №04/01-16 від 14.01.2025 року, наданої приватним нотаріусом Сятиня Т.С., згідно інформаційної довідки №79698862 від 14.01.2025 року в спадковому реєстрі відсутня інформація щодо відкриття спадкової справи до майна померлого [PERSON] (а.с.37). З наданих позивачем документів на обґрунтування заявлених позовних вимог вбачається, що протягом шестимісячного строку після смерті батька позивачки - [PERSON] , який помер [INFO] , позивачка [PERSON] своєчасно не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки вважала, що спадщину до майна померлого [PERSON] вона прийняла шляхом фактичного вступу в управління та володіння майном померлого [PERSON] , після його смерті здійснила організацію поховання батька та, крім того, має офіційно працевлаштована в Чеській Республіці, має посвідку на постійне там проживання, де вона одружилася та народила дитину [PERSON] , [INFO] , а тому позивачка [PERSON] протягом шести місяців з дня смерті батька [PERSON] не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за законом до майна померлого. Ці обставини підтверджуються дослідженими судом документами: свідоцтвом про народження дитини [PERSON] , 2020 року народження, посвідкою на проживання [PERSON] в Чеській Республіці (картка побуту № 001630655), підтвердженням про офіційне працевлаштування [PERSON] на підприємстві «MILUaJILU s.r.o.» на період з 17.05.2021 року по 17.11.2023 року. Вказані причини пропуску строку на прийняття спадщини суд вважає поважними. Відповідно до вимог ч.1 ст.82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, визначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників, їхніх представників. На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що заявлені позивачкою [PERSON] позовні вимоги є такими, що підлягають задоволенню, оскільки позивачка пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] з поважних причин, спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася, відповідачем по справі Міжгірською селищною радою Хустського району Закарпатської області проти позовних вимог [PERSON] , заперечень не висловлено, відзив із запереченнями до суду не подано, та враховуючи, що задоволення вимог позивачки не порушить прав та інтересів інших осіб, тому позовні вимоги суд вважає такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі, у зв`язку з чим суд вважає необхідним надати позивачці додатковий строк для прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , оскільки строк для прийняття спадщини позивачкою [PERSON] пропущений з поважних причин та підтверджено дослідженими судом доказами.

Outcome: approved