Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-05 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась з даним позовом до суду. Позовна заява обгрунтована тим, що позивачу [PERSON] , її чоловіку [PERSON] та дочці [PERSON] , третім особам по справі, в рівних частках належить на підставі права приватної власності квартира [ADDRESS] . 28.08.2021 року близько 11 год. 30 хв. позивачем було виявлено, що вещевказана квартира залита водою. 31.08.2021 року комісією в складі працівників «ЖЕД №313» було проведено обстеження квартири з метою виявлення причин і розміру заподіяної шкоди. Згідно акту огляду квартири позивача було виявлено, що залиття відбулося з вище розташованої квартири [ADDRESS] внаслідок розриву гнучкої підводки холодного водопостачання на кухні. Співвласниками квартири [ADDRESS] є відповідачі. Для встановлення вартості відновлювального ремонту квартири позивач разом зі своїм чоловіком звернулись з заявою до ПП «Оцінка і право» з проханням провести експертне будівельно-технічне дослідження. Відповідно до висновку експертного дослідження №28/2021 від 07.10.2021 року розмір матеріальної шкоди становить 130 255 грн. Відповідно до рахунку оплата за проведення експертного дослідження становить 5 555 грн. Отже сума, яка підлягає відшкодуванню, становить 135 810 грн., які позивач просить стягнути з вдповідачів на свою користь. Ухвалою суду від 30.06.2023 року відкрито провадження по справі в порядку спрощеного провадження з викликом сторін. 19.07.2023 року від відповідачів на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву. Відповідачі зазначають, що висновок експерта №28/2021 від 07.10.2021 року не відображає фактичного стану речей на момент подання позову, оскільки на момент подання позовної заяви до суду відповідачами за власний рахунок, за домовленістю з позивачем були проведені ремонтно-будівельні роботи для усунення пошкодження квартири внаслідок залиття. Вказана експертиза не врахувала ці обставини і не могла врахувати, оскільки роботи проведені після скдадення висновку експерта. Отже, відповідачі вважають, що вказаний висновок експерта не є надежним доказом. Крім того, відповідачі зазначають, що акт від 31.08.2021 року про залиття квартири було складено у відсутності відповідачів і він просто засвідчує факт залиття квартири позивача. Проте в період з жовтня по грудень 2021 року відповідачами за власний рахунок та за погодженням з позивачем та її чоловіком були закуплені будівельні матеріали та проведені ремонтно - будівельні роботи для усунення пошкодження квартири. Після їх закінчення від позивача не надходило жодних зауважень чи скарг на якість чи об`єм виконаних робіт. Таким чином, позивач не надала суду жодних доказів на підтвердження своїх позовних вимог. У задоволені позову просили відмовити в повному обсязі. 25.09.2023 року від представника відповідача на адресу суду надійшло клопотання про допит свідків, дане клопотання стороною відповідача в судовому засіданні 10.06.2024 року було знято з розгляду. В судовому засіданні позивач та представник позивача підтримали позовні вимоги та просили суд ухвалити рішення про його задоволенні, надавши до суду письмову промову. Представник позивача зазначає, що в матеріалах справи відсутні докази проведення відповідачами та прийняття позивачем ремонтних робіт. Саме позивач наділена законним правом приймати ці роботи або ж ні, оскільки саме прзивач є власником пошкодженого житлового приміщення та саме вона має вирішувати чи належним чином проведені ці роботи, чи було відновлено стан квартири як до пошкодження, чи є обсяг та якість цих робіт достатнім для належного відшкодування шкоди. Відповідачі та представник відповідачів в судовому засіданні просили суд відмовити позивачу у задоволені позову, надавши до суду письмові пояснення. Пояснивши, що надані відповідачеми письмові докази доводять, що всі необхідні ремонтно - будівельні роботи, проведення яких необхідно для усунення пошкодження квартири [ADDRESS] внаслідок залиття були поведені, а матеріали, які були закуплені, належної якості і в необхідній кількості. Розмір вартості ремонтно - будівельних робіт у висновку експерта не співпадає з сумою витрат, яку підтверджують наданими документами відповідачі, тому що у відповідачів нажаль збереглися не всі документи. А також реальні розцінки можуть відрізнятись від вказаних у висновку експерта. Проте після проведення ремонтно - будівельних робіт зауважень від позивача на якість їх проведення та використаних матеріалів до відповідачів не надходило. Треті особи в судове засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлялись судом належним чином. Сторони не заперечували про розгляд справи у відсутності третіх осіб. З`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, відзив на позовну заяву, вивчивши та дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, вислухавши пояснення учасників судового провадження по справі, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що відповідно до копії свідоцтва про право власності на житло, виданого відділом приватизації державного житлофонду Ватутінської районної Ради згідно з розпорядженням від 14 січня 1999 року за № 486 квартира [ADDRESS] в рівних долях належить [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Відповідно до копії акту від 31.08.2021 року ЖЕД-313, зафіксовано факт залиття квартири [ADDRESS] 28.08.2021 року та згідно висновку комісії залиття відбулось з квартири [ADDRESS] , власниками якої є відповідачі по справі - [PERSON] та [PERSON] . ПП «Оцінка і право» надано висновок експерта №28/2021 за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 07.10.2021 року, відповідно до якого 24.09.2021 року експертом було проведено обстеження об`єкту дослідження - квартири [ADDRESS] . Згідно вказаного висновку розмір вартості ремонтно - будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень квартири [ADDRESS] внаслідок залиття рідиною конструктивних елементів та їх оздоблювальних покриттів в приміщеннях квартири з вище розташованих приміщень будинку згідно результатів проведеного обстеження та даних матеріалів на момент дослідження складає 130 255 грн. За змістом положень ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. У частинах 1, 2 ст. 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому, такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Відповідно до загальних правил відповідальності за завдану майнову шкоду, визначених ст. 1166 ЦК України, підлягає відшкодуванню в повному обсязі майнова шкода, особою, яка безпосередньо завдала шкоду. При цьому для настання відповідальності обов`язковими є наявність реальної шкоди, особи, яка безпосередньо завдала шкоду, протиправність поведінки заподіювача шкоди, причинний зв`язок між протиправною поведінкою і шкодою, вина заподіювача шкоди. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 та додатку № 4 у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Акт складається комісією у складі головного інженера виконавця послуг, голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка, представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та гарячого водопостачання, також в акті чітко зазначаються причини залиття та висновки і рекомендації комісії про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду. При цьом, з актом ознайомлюються мешканці квартир, які мають відношення до складеного акту. Так, після виявлення позивачем факту залиття належної їй квартири [ADDRESS] відповідний акт із залученням представників обслуговуючої організації складено 31.08.2021 року, акт складено за відсутності відповідачів, що позбавило їх можливості подати свої зауваження або заперечення. Крім того, оскільки зазначений акт було складено при відсутності відповідачів, обстеження квартири [ADDRESS] , яка належить відповідачам, комісією не проводилось, що ставить під сумнів об`єктивність встановлення причини залиття, яка зазначена в акті. В акті також не вказано розташування квартири позивача [ADDRESS] по відношенню до квартири відповідачів [ADDRESS] . Слід зазначити, хоч акт не відповідає всім необхідним вимогам, але сторони по справі не заперечують факт залиття квартири позивача саме з квартири відповідачів. Крім того, як зазначає сторона відповідача ними за домовленістю з позивачем були проведені будівельні роботи для усунення наслідків залиття квартири позивача. Як зазначала позивач в судовому засіданні, після залиття квартири вони з відповідачами домовились, що вони зроблять ремонт своїм коштом. Позивач також зауважила, що відповідачі дійсно проводили ремонтні роботи в її квартирі, однак ремонт був неналежної якості, але щодо заміні підлоги зауважень чи претензій у неї немає. Позивач зазначила, що висновок експерта від 07.10.2021 року був зроблений до того, як відповідачі почали відновлювальні роботи. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Сам факт залиття квартири позивача не спростовується сторонами, однак заподіяння збитків, а також їх розмір на час розгляду справи позивачем не підтверджено, а ні позивач, а ні сторона відповідача не заявляли до суду клопотань щодо призначення по справі будівельно - технічної експертизи для визначення вартості втраченого майна з урахуванням проведення стороною відповідача відповідних ремонтних робіт. Отже, висновок експерта №28/2021 року ПП «Оцінка і право» від 07.10.2021 року не може бути взятий судом як доказ вартості відновлювального ремонту квартири позивача, оскільки проведення обстеження вартості проводилось експертом 24.09.2021 року - до того, як в квартирі [ADDRESS] почались ремонтні роботи відповідачами. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Положеннями ст. 12, ст. 43, ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень. Сторони мають рівні процесуальні права і обов`язки, в тому числі і щодо доведення чи спростування обставин, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 ЦПК України). При цьому ч. 2 ст. 76 ЦПК України вказано, що ці дані встановлюються, в т.ч. - на підставі висновків експертів. Згідно з вимогами ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. При цьому згідно з вимогами ст.ст. 103, 104 ЦПК України - експертиза призначається судом (ухвалою суду). Питання призначення експертизи в суді позивачем та стороною відповідача не піднімалось і зазначених клопотань перед судом сторони не заявляли. В даному випадку, сторона позивача не довела своїх позовних вимог, не враховуючі на надання судом можливості та сприяння у заявлені клопотань, самостійно не заявила будь-яких клопотань про проведення експертизи, чим, на думку суду, відмовилась від доказування щодо розміру відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття вказаної квартири. Без заявлення клопотання стороною суд не має право самостійно призначати будь-які експертизи чи приймати участь у доказуванні заявлених вимог позивача. Згідно з вимогами ЦПК України засобами доказування в цивільній справі є пояснення сторін і третіх осіб, показання свідків, письмові докази, речові докази і висновки експертів. Суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування. Кожна сторона має довести ті обставини, на які посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Тобто, сторона позивача повинна була довести за допомогою належних та допустимих доказів, з урахуванням положень статей 76 - 83 ЦПК України, зазначені нею обставин. Однак таких доказів сторона позивача не надала і не заявила відповідних клопотань в судовому засіданні. Відтак, суд приходить до висновку про те, що залиття квартири позивача сталось з квартири відповідачів за наявності їх вини, однак позивачем не доведено належними доказами суму матеріального збитку з урахуванням проведених ремонтних робіт. З урахуванням вказаного, позов не підлягає задоволенню. Оскільки в позовній заяву позивачу відмовлено, судові витрати позивачу не відшкодовуються (ст. 141 ЦПК України ). На підставі викладеного,

Outcome: dismissed