Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-10 00:00:00

Стислий виклад позиції заявника. \~ \~ \~ \~Заявниця [PERSON] звернулася до Лохвицького районного суду з заявою про встановлення факту родинних відносин, а саме, що [PERSON] , який помер [INFO] , був її двоюрідним дядьком. \~ \~ \~ \~Свою заяву обґрунтовує тим, що [INFO] помер її двоюрідний дядько [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина на земельну ділянку загальною площею 4,07 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, належну померлому на підставі Свідоцтва про право на спадщину. Вона є єдиною спадкоємицею і спадщина після смерті двоюрідного дядька нею була прийнята в установлений законом строк, що підтверджується Витягом про реєстрацію в спадковому реєстрі № 78488906 від 25.09.2024, однак при зверненні до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Борківського А.В., їй усно було роз`яснено про неможливість оформлення спадкових прав, у зв`язку з тим, що відсутні документи, які підтверджують родинні відносини між [PERSON] та [PERSON] і відповідно між нею та [PERSON] . Таким чином, позаяк документально підтвердити родинні відносини зі спадкоємцем немає можливості, змушена звернутись до суду для встановлення факту родинних відносин. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі. Ухвалою суду від 24 грудня 2024 року відкрито провадження в справі за правилами окремого провадження. Заявниця та її представник в судовому засіданні підтримала свої вимоги, викладені у заяві, в повному обсязі. Представник заінтересованої особи Лохвицької міської ради в судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву, в якій розгляд справи просить проводити без їхньої участі. Представник заінтересованої особи Дарницької районної у місті Києві районної адміністрації в судове засідання не з`явився, хоча належним чином були повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення 14.01.2025. Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Борківський А.В. в судове засідання не з`явився, але направив на адресу суду клопотання про розгляд справи без його участі на підставі наявних у суду матеріалів. Фактичні обставини, встановлені судом. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи, докази по справі, суд дійшов до наступних висновків. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що [PERSON] , помер [INFO] , згідно даних Державного реєстру актів цивільного стану громадян, вбачається, що актовий запис про смерть зроблено за № 1298 від 11.06.2024 та складено Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), де і знаходиться на зберіганні. Факт родинних відносин, a зокрема те, що [PERSON] , який помер [INFO] , є двоюрідним дядьком заявниці, підтверджується наступними доказами. - Архівною довідкою Державного архіву Полтавської області № 04-16/899 від 17.10.2024, згідно якої у метричній книзі для запису народжених парафіян Георгіївської православної церкви с. Лука Лохвицького району Полтавської губернії за 1906 рік є метричний запис під порядковим жіночим номером 13, де значиться народження та хрещення 30 січня 1906 року - [PERSON] . Мати козачка дівиця " [PERSON] " православного віросповідання (а.с.9-10). - Свідоцтвом про укладення шлюбу серія [NUMBER] 14.08.1980 р., згiднo якого 19.09.1928 р. укладено шлюб між [PERSON] та [PERSON] , про що в книзі реестрації актів про укладення шлюбу 19.09.1928 р. зроблено запис за № 22. Після укладення шлюбу присвоєнні прізвища: чоловікові - [PERSON] , дружині - [PERSON] (а.с.11). - Свідоцтвом про народження серія [NUMBER] від 24.07.1956 р., згідно якого [INFO] народилася [PERSON] , батьками якої є [PERSON] та [PERSON] (а.с.12). - Свідоцтвом про одруження серія [NUMBER] вiд 06.11.1965 р., згiднo якого 06.11.1965 р. одружились [PERSON] та [PERSON] , про що в книзі реєстрації актів громадянського стану про одруження 06.11.1965 р. зроблено відповідний запис за № 65. Після реєстрації одруження присвоєно прізвища: чоловікові - [PERSON] , дружині - [PERSON] (а.с.13). - Свідоцтвом про народження серія [NUMBER] 08.05.1970 р., згiднo якого [INFO] народилася [PERSON] , батьками якої є [PERSON] та [PERSON] (а.с.14). - Свідоцтвом про укладення шлюбу серія [NUMBER] вiд 12.08.1989 р., згiднo якого 12.08.1989 р. укладено шлюб між [PERSON] та [PERSON] , про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу 12.08.1989 р. зроблено запис за № 59. Після укладення шлюбу присвоєні прізвища: чоловікові - [PERSON] , дружині - [PERSON] (а.с.15). - Повідомленням державного архіву Полтавської області № 04-16/900 від 17.10.2024, згідно якого книги реєстрації актових записів громадянського стану про народження жителів с. Лука Лохвицького району Полтавської губернії (нині Миргородського району Полтавської області) за 1920 рік на зберігання до державного архіву не надходили, у зв`язку з чим немає можливості виявити актовий запис про народження [PERSON] . Значна кількість документів довоєнного (воєнного) часу втрачена в період тимчасової окупації Полтавщини в роки Другої світової війни (1941 - 1943 р.р.) (а.с.18). - Повідомленням державного архіву Полтавської області № 04-16/901 від 17.10.2024, згідно якого книги реєстрації актових записів громадянського стану про шлюб жителів Лучанської, Білогорільської сільських рад Лохвицького (нині Миргородського) району Полтавської області за 1943-1945 р.р, які надійшли на зберігання до державного архіву, актового запису про одруження [PERSON] з [PERSON] - не має (а.с.19). - Архівною довідкою державного архіву Полтавської області № 04-16/902 від 17.10.2024, згідно якої [PERSON] народився [INFO] , про що у книзі реєстрації актових записів громадянського стану прo народження жителів Білогорільської сільської ради Лохвицького району Полтавської області є актовий запис № 8 від 23 лютого. Батько - [PERSON] , мати - [PERSON] (а.с.20-21). - Згідно з Витягом з погосподарської книги за 1947 - 1949 роки, [PERSON] - голова сім`ї, [PERSON] - син, [PERSON] - невістка, [PERSON] - онук (а.с.22). - Згідно з Витягом з погосподарської книги за 1986 - 1992 роки, [PERSON] - голова сім`ї, [PERSON] дружина (а.с.23). Відповідно до пунктів 21, 22 Інструкції по веденню погосподарського обліку в сільських радах народних депутатів, затвердженої наказом Міністерства статистики України від 22.02.95 p. № 48, poздiл I "Список членів господарства" розрахований на гocпoдapcтвo, яке у своєму складі має не більше 6 членів сім`ї. Якщo ж сім`я складається з більшої кількості осіб, тo для запису всіх членів потрібно відвести два листки або вклеїти вкладиш, якщo господарство збільшилось пpoтягoм строку дії погосподарських книг. B цьому розділі першим записується голова господарства (сім`ї), потім всі інші члени господарства як присутні, так і тимчасово відсутні. Прізвище, ім`я та [PERSON] батькові всіх членів сім`ї потрібно писати повністю, без перекручування та скорочення, використовуючи для цього всі три рядки, відведені у призначених для кожного члена сім`ї колонках. B рядку 2 щодо члена господарства, що записаний першим, під прізвищем голови господарства (сім`ї) ставиться " [PERSON] ", a для інших членів сім`ї записуються poдиннi відносини дo нього - "мати", "батько", "дружина", "чоловік", "сестра", "брат", "дочка", "син" і т. д. Записувати poдиннi відносини членів сім`ї [PERSON] дo одного, тобто не пo відношенню дo голови господарства (сім`ї), a пo відношенню дo будь - якoгo іншого члена сім`ї, не дoзвoляєтьcя для патронованих дітей, які знаходяться на вихованні в господарстві, записується "патронат". Відомості пpo дітей записуються зі слів батьків або осіб, щo їх замінюють. Таким чинoм витяги з погосподарських книг за 1947 - 1949 poки, 1986 - 1992 poки є доказом перебування у шлюбі [PERSON] та [PERSON] і що вoни є батьками [PERSON] . Крім того, відповідно до повідомлення Лохвицького відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Миргородському районі Полтавської області від 15.01.2025 №10/30.15-35 вбачається, що актовий запис про народження [PERSON] , [INFO] по Лохвицькому відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Миргородському районі Полтавської області та за даними Державного реєстру актів цивільного стану громадян не виявлено. Перевірка проведена за період з 1922-1925 р.р. Також перевірені поновлені актові записи про народження з 1941 року по теперішній час, актового запису не виявлено. Книги реєстрації про народження за 1920 рік по Лохвицькому району Полтавської області, не збереглися. Актового запису про шлюб [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , по Лохвицькому відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Миргородському районі Полтавської області та за даними Державного реєстру актів цивільного стану громадян не виявлено. Перевірка проведена за період з 1938 -1942 р.р. Також перевірені поновлені актові записи про шлюб з 1949 року по теперішній час, актового запису не виявлено. Книги реєстрації про шлюб за 1938-1942 роки по Лохвицькому району Полтавської області збереглися частково та були передані на зберігання до Державного архіву Полтавської області. Актовий запис про народження [PERSON] , [INFO] , № 8 від 23.02.1946 р., складений виконавчим комітетом Білогорільської сільської ради Лохвицького району Полтавської області, зберігся та був переданий на зберігання до Державного архіву Полтавської області. Актовий запис про смерть [PERSON] , який помер [INFO] по Лохвицькому відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Миргородському районі Полтавської області не виявлено. Однак за даними Державного реєстру актів цивільного стану громадян виявлено актовий запис про смерть № 1298 від 11.06.2024, складений Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ). Актовий запис про смерть знаходиться на зберіганні у цьому ж відділі (а.с. 41). Факт родинних відносин між заявницею та покійним [PERSON] , а саме що він був її двоюрідним дядьком підтвердили допитані в судовому засіданні свідки. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що він є знайомим для заявниці. Проживає в с.Білогорілка, Миргородського району, Полтавської області, і в цьому ж селі поряд з ним по сусідству проживав певний час, до переїзду в м.Києв, померлий [PERSON] . Він знав батьків покійного [PERSON] та [PERSON] . До того ж, йому було відомо, що у матері, [PERSON] , [PERSON] була рідна сестра [PERSON] , яка проживала в с.Луки, Лохвицького (нині Миргородського) району, Полтавської області. Також йому відомо, що померлий не був одружений та не мав дітей. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що вона є сусідкою для заявниці. Їй відомо, що у заявниці була рідна баба [PERSON] , яка проживала в с.Луки, Лохвицького (нині Миргородського) району, Полтавської області, але часто перебувала в м.Лохвиця, так як мати заявниці, [PERSON] , на зимовий період, забирала її до себе в м.Лохвицю, оскільки остання була вже похилого віку, Також їй відомо, що у баби [PERSON] була сестра [PERSON] , яка проживала в с.Білогорілка, Миргородського району, Полтавської області. Остання приїжджала в м. Лохвицю до матері заявниці [PERSON] відвідувати свою сестру [PERSON] , а після смерті останньої приїжджала на кладовище на її могилу. Разом з нею, неодноразово приїжджав і її син [PERSON] . Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що він є сусідом для заявниці і знає її з дитинства. Знав [PERSON] , так як він часто приїжджав гостювати до заявниці, а також її матері [PERSON] , а також те, що останній проживав сам в м.Києві. До того ж, на прохання матері заявниці [PERSON] неодноразово їздив в с.Луки, Лохвицького (нині Миргородського) району забирати бабу [PERSON] в м.Лохвицю до доньки, яка йому розповіла, що в неї є рідна сестра [PERSON] , яка проживала в с.Білогорілка, Миргородського району. Свідок [PERSON] , у судовому засіданні пояснила, що вона є сусідкою для заявниці. Вона знала [PERSON] , так як він часто приїжджав гостювати до матері заявниці [PERSON] , а також їй відомо, що його батьками були [PERSON] та [PERSON] . Бачила як [PERSON] приїжджала до [PERSON] , матері заявниці, в м.Лохвицю відвідати [PERSON] , яка на зимовий період перебувала у доньки. Крім того, зазначила, що [PERSON] приїжджав до м.Лохвиці на кладовище, де похована [PERSON] . Також пояснила, що бачила останнього завжди самого, а також те, що він проживав сам в м.Києві. Крім того, в судовому засіданні заявницею було додано до матеріалів справи сімейні фотографії та листи особистого характеру, як докази, які підтверджують наявність цього юридичного факту. Норми права, які застосував суд. \~ \~ \~ \~Згідно із ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У відповідності до положень ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Положеннями ч.1 ст. 19 ЦПК України визначено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. \~ \~ \~ \~Частиною 1 ст. 293 ЦПК України визначено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення (п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України). Відповідно до\~ст.315 ЦПК України\~суд розглядає справи, зокрема, про встановлення факту, зокрема родинних відносин між фізичними особами (п.1 ч.1\~ст.315 ЦПК України). Відповідно до ч.1\~ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ст.1296 Цивільного кодексу України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Статтею 1297 Цивільного кодексу України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Відповідно до п.1 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах встановлення фактів, що мають юридичне значення» (далі - постанови Пленуму) із змінами та доповненнями від 25.05.1998, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. За умовами п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.95 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення факту родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. У постанові Верховного Суду від 02 грудня 2020 року у справі №\~638/15738/17\~(провадження № 61-15921св19) зроблено висновок про те, що до заяви про встановлення факту родинних відносин, в якій зазначається мета, з якою заявник просить встановити цей факт, можуть додаватися не тільки такі письмові докази, як свідоцтва про народження, шлюб, смерть, актові записи про народження та смерть. Доказами, які підтверджують наявність цього юридичного факту також можуть бути: акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб. Крім того, судами підлягають врахуванню довідки органів реєстрації актів цивільного стану про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану. Також мають враховуватися показання свідків, яким достовірно відомо про стосунки померлого із заявником. Цей перелік не є вичерпним. Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду від 11 лютого 2022 року у справі №\~947/22756/19\~сформульовано висновки про те, що доказами, що підтверджують факт родинних відносин, можуть бути документи, які підтверджують наявність цього юридичного факту (акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб); довідки органів реєстрації актів цивільного стану про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану; пояснення свідків, яким достовірно відомо про взаємовідносини померлого із заявником. Зважаючи на викладене, необґрунтованими є доводи заявника про можливість підтвердження факту родинних відносин виключно письмовими доказами, оскільки такі обставини відповідно до норм процесуального права можуть бути встановлені і на підставі інших доказів, які містять інформацію щодо предмета доказування і в своїй сукупності доводять обставини, на які посилається сторона. У справі №\~947/22756/19\~визнаючи подані позивачем письмові докази (свідоцтва про шлюб, свідоцтво про народження, свідоцтва про смерть, свідоцтво про право на спадщину після смерті, фотографії, на яких зображені члени родини позивача декількох поколінь, відеозаписи зі святкування сімейних подій, показання свідків достатніми та достовірними доказами, суд надав їм оцінку в їх сукупності, які в своєму взаємозв`язку згідно з практикою ЄСПЛ щодо урахуванням принципу "балансу вірогідностей" підтверджують правдивість обставин, на які посилався позивач на обґрунтування своїх позовних вимог, а тому суди дійшли правильних висновків про доведеність родинних відносин між позивачем та померлою особою. Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі №\~129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19) та в постанові від 21.06.2023 року у справі №\~916/3027/21. В своїй постанові від 21.06.2023р. у справі №\~ 916/3027/21\~Велика Палата Верховного Суду зазначила, що повертаючись до стандартів доказування, передбачених процесуальним законом, Велика Палата Верховного Суду зазначила, що покладений на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність передбачає, що висновки суду можуть будуватися на умовиводах про те, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були. Кожна із сторін судового спору самостійно визначає докази, які, на її думку, належним чином підтверджують або спростовують заявлені позовні вимоги. Суд з дотриманням вимог щодо всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження наявних у справі доказів визначає певну сукупність доказів, з урахуванням їх вірогідності та взаємного зв`язку, які, за його внутрішнім переконанням, дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, що входять до предмета доказування. Такий підхід узгоджується з судовою практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції). Так, зокрема, у рішенні 23.08.2016 у справі "Дж. К. та Інші проти Швеції" ("J.K. AND OTHERS v. SWEDEN") ЄСПЛ наголошує, що "у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування "поза розумним сумнівом ("beyond reasonable doubt"). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням "балансу вірогідностей". … Суд повинен вирішити, чи являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри". Відповідно до частини четвертої статті 10 ЦПК України, статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику зазначеного Суду як джерело права. Поняття «родинність» розглядається як родинні зв`язки між людьми, що ґрунтуються на походженні однієї особи від іншої чи кількох осіб від спільного пращура; кровний зв`язок осіб, що походять один від одного чи від спільного пращура. Родинна лінія може бути прямою чи боковою та поділяється на висхідну та низхідну. При прямій лінії родинність ґрунтується на походженні однієї особи від другої. Оскільки виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, заявник вірно звернувся в суд із заявою про встановлення цих фактів, розгляд яких здійснюється за правилами окремого провадження. Мотивована оцінка і висновки суду. \~ \~ \~ \~ Аналіз досліджених доказів дає суду підстави зробити висновок, що [PERSON] , який помер [INFO] , був двоюрідним дядьком [PERSON] , а відсутність підтверджуючих документів у архівах позбавляє заявницю права на спадщину. При цьому, враховуючи, що необхідні для підтвердження відповідних відомостей свідоцтво про народження, актовий запис про шлюб втрачені, тому належним і допустимим доказом у справі про встановлення факту родинних відносин можуть бути саме показання свідків. Суд зауважує\~на тому,\~що доводи\~заявниці знайшли\~своє підтвердження\~в ході\~розгляду справи\~та враховує,\~що встановлення\~факту родинних\~відносин необхідне\~заявниці для\~реалізації права\~на спадкове\~майно,\~а також\~те,\~що встановлення\~даного факту\~в достатній\~мірі захистить\~інтереси заявниці\~та відповідатиме\~завданням цивільного\~судочинства,\~визначених у\~ст.\~2\~ЦПК України. Оскільки встановлення факту родинних відносин із спадкодавцем має для заявниці важливе юридичне значення і вирішити це питання вона може лише в судовому порядку, то за таких обставин суд вважає за можливе встановити факт родинних відносин між нею та покійним [PERSON] , який був її двоюрідним дядьком. Щодо розподілу судових витрат. Відповідно до положень ч. 7\~ст. 294 ЦПК України\~при ухваленні судом рішення судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved