Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-04 00:00:00

[PERSON] , [PERSON] звернулись до Обухівського районного суду Київської області із позовом, у якому просили стягнути з відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, у розмірі 54\~286,22 коп., судовий збір, витрати на професійну правничу допомогу, витрати на проведення експертизи та інші процесуальні витрати. Як на підставу позовних вимог посилались на те, що вони є власниками та проживають у квартирі за адресою: [ADDRESS] . У серпні 2023 року відбулось залиття частини вказаної квартири. Згідно з Актом комісії залиття квартири [ADDRESS] сталося внаслідок технічної несправності системи гарячого водопостачання, а саме: аварійний стан гнучкого шлангу для подачі гарячої води в квартирі [ADDRESS] , яка належить відповідачам на праві власності. Внаслідок залиття квартири позивачам завдано майнової шкоди, а саме: пошкоджено частково стелі усіх кімнат, залиті шпалери в коридорі, спальні, залі (частково в кухні), під якими в подальшому на стінах утворився грибок. Також пошкоджені (залиті) плитка та лінолеум в коридорі й кухні і, частково, пошкоджено ламінат підлоги в залі. У цілому, квартира потребувала поточного ремонту. 08.09.2023 року експертною установою здійснено незалежну оцінку та встановлено розмір збитку (шкоди), завданого житловій квартирі, [ADDRESS] внаслідок залиття, що станом на 08.09.2023 р. становила 48 110,00 грн., що в еквіваленті курсу НБУ станом на дату оцінки вартість становила 1 315,60 дол. США. Таким чином, станом на день подання позову, завдана позивачам шкода оцінюється у 54 286,22 грн. (еквівалент 1 315,60 доларів США). Відповідачі відмовились добровільно відшкодувати заподіяну майнову шкоду, отже, станом на дату звернення до суду матеріальна шкода не відшкодована. 15.10.2024 року ухвалою Обухівського районного суду Київської області відкрито провадження у справі за загальними правилами позовного провадження та призначено справу до підготовчого судового засідання. 19.11.2024 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Представник позивачів до судового засідання не з`явилась, подала заяву із проханням розглядати справу без її участі, позовні вимоги підтримала. Відповідачі у судове засідання не з`явились, повідомлялись про розгляд справи належним чином, причини неявки суду не повідомили. Повідомлення відповідачів про розгляд справи здійснювалось судом шляхом направлення ухвали про відкриття провадження у справі, позовної заяви та доданих до неї документів. Направлена на їх адресу судова кореспонденція повернута до суду поштовим зв`язком із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», що відповідно до частини восьмої статті 128\~ЦПК України вважається належним повідомленням сторони про судове засідання. Відповідачі правом на подання відзиву на позов не скористались. За таких обставин, з урахуванням положень статті 280 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення. Відповідно до ч. 2 ст.\~247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. 5 ст. 263 ЦПК України, обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Вивчивши, дослідивши та оцінивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступного. [PERSON] та [PERSON] проживають у квартирі [ADDRESS] , яка належить їм на праві власності (спільна часткова власність у кожного позивача в розмірі 1/2 частки), що підтверджується Витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 21.06.2017 року. Як зазначено у позовній заяві «20» серпня 2023 року о 01-00 годині ночі позивачка [PERSON] , перебуваючи у квартирі [ADDRESS] (7 поверх) прокинулася від того, що почула як тече вода і виявила, що їх квартира залита гарячою водою: зверху стеля в усіх кімнатах була частково мокрою, в тому числі вода була на стінах та меблях, підлога в коридорі та кухні була затоплена, тобто візуально встановлено, що залиття квартири гарячою водою відбувається сусідами зверху. Звернувшись до сусідки [PERSON] , яка проживає на восьмому поверсі в квартирі [ADDRESS] ( над квартирою [ADDRESS] ), з`ясували, що її квартира також затоплена гарячою водою, що тече з квартири [ADDRESS] (розташована на 9-му поверсі над квартирою [ADDRESS] ) і жодного із власників квартири не перебували на місці. Протягом деякого часу вдалось зв`язатися із представницею власників квартири [ADDRESS] , якій вони залишили ключі, та перекрити гарячу воду. Про факт затоплення квартири позивачів повідомлено виконавчого директора ОСББ [PERSON] , який прибув на місце події, так як в будинку [ADDRESS] , де відбулось затоплення квартири [ADDRESS] , створено ОСББ «ЖБК «ЕНЕРГІЯ». «20» серпня 2023 року комісією у складі: виконавчого директора ОСББ Сахна С.А., позивача [PERSON] , як власника квартири [ADDRESS] [PERSON] проведено обстеження квартири позивачів та здійснено огляд комунікацій подачі води у квартирі [ADDRESS] , з метою виявлення та встановлення причини залиття квартири. Внаслідок огляду комісією складено відповідний Акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (холодного постачання) за номером 27 від 20.08.2023 р. Згідно з Актом комісії залиття квартири [ADDRESS] сталося внаслідок технічної несправності системи гарячого водопостачання, а саме: аварійний стан гнучкого шлангу для подачі гарячої води в квартирі [ADDRESS] , яка належить відповідачам на праві власності. Внаслідок залиття квартири позивачам завдано майнової шкоди, а саме: пошкоджено частково стелі усіх кімнат, залиті шпалери в коридорі, спальні, залі (частково в кухні), під якими в подальшому на стінах утворився грибок. Також була пошкоджені (залиті) плитка та лінолеум в коридорі й кухні і, частково, пошкоджено ламінат підлоги в залі, який підлягав оновленню. В цілому, квартира потребувала поточного ремонту. 08.09.2023 року ТОВ «ЕКСПЕРТНА ОЦІНКА МАЙНОВИХ ПРАВ» здійснено незалежну оцінку та встановлено розмір збитку (шкоди), завданого житловій квартирі, [ADDRESS] внаслідок залиття, що станом на 08.09.2023 р. становила 48 110, 00 грн., що в еквіваленті курсу НБУ станом на дату оцінки вартість становила 1 315,60 дол. США. Таким чином, станом на день звернення до суду - 04.09.2024 р. завдана позивачам шкода оцінюється у 54 286,22 грн. (еквівалент 1 315,60 доларів США). У добровільному порядку компенсувати матеріальну шкоду, завдану позивачам залиттям квартири, відповідачі відмовляються. За правилами статей 12, 81\~ЦПК України року кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України). За змістом статті 13\~ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Згідно зі статтею 77\~ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Статтею 89\~ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Основного Закону України. Як на підставу завдання своїх вимог позивач посилається на те, що внаслідок залиття належної їй квартири відповідачем завдано їй збитків. Відповідно до частин першої та другої статті 22\~ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Згідно з частинами першою та другою статті 1166\~ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Аналіз положень статей 11 та 1166 ЦК України дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. Відповідно до частини другої статті 1166\~ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25серпня 2005року №927/11207 (далі-Правила), передбачено, що уразі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Згідно зі статтею 319ЦК\~України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 322 ЦК України). Такі положення діючого законодавства узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 27 грудня 2019 року у справі №686/11256/16-ц, згідно якої власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Невиконання цього обов`язку, якщо результатом такого невиконання є нанесення шкоди іншим особам, тягне за собою відшкодування власником збитків. Відповідно до акту про залиття квартири від 20.08.2023, складеного комісією виконавчого директора ОСББ Сахна С.А., позивача [PERSON] , як власника квартири [ADDRESS] , [PERSON] , сталось залиття квартири [ADDRESS] гарячою водою з квартири [ADDRESS] , яка знаходиться на 9 поверсі, що нанесло пошкодження квартирі. Вказаний акт містить посилання на характер залиття, його причини, місце аварії тощо, а відтак відповідає вимогам Правил. Враховуючи викладене, встановивши, що позивачі довели розмір завданої шкоди, протиправність дій відповідачів, причинний зв`язок між ними, що призвело до залиття належної їм квартири, врахувавши акт про залиття квартири та висновок експерта, суд дійшов висновку про наявність підстав для покладення солідарного обов`язку на відповідачів щодо відшкодування завданої матеріальної шкоди в загальному розмірі 54 286,22 грн. Статтею 360 ЦК України передбачено, що співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном. Боржник, який виконав солідарний обов`язок, має право на зворотну вимогу (регрес) до кожного з решти солідарних боржників у рівній частці, якщо інше не встановлено договором або законом, за вирахуванням частки, яка припадає на нього (ч. 4 статті 544 ЦК України). Верховний Суд в постанові від 19.08.2020 р. у справі № 703/2200/15-ц вказав, що кожен співвласник зобов`язаний брати участь у витратах щодо утримання майна, що є у спільній частковій власності, незалежно від того, хто здійснює фактичні дії, спрямовані на утримання спільного майна. Співвласник, який виконав солідарний обов`язок щодо сплати необхідних витрат на утримання майна, має право вимагати від іншого співвласника їх відшкодування. Якщо хтось із співвласників відмовляється брати участь у витратах, інші співвласники можуть здійснити їх самостійно і вимагати від цього співвласника відшкодування понесених витрат у судовому порядку або ж безпосередньо звернутись до суду з позовом про примусове стягнення з співвласника, який відмовився нести тягар утримання спільного майна, коштів для цієї мети. Враховуючи вищезазначену позицію Верховного Суду, що ґрунтується на діючому цивільному законодавстві України, вбачається, що відповідачі, як співвласники квартири [ADDRESS] мають нести солідарну відповідальність перед позивачами за зобов`язаннями щодо відшкодування заподіяної матеріальної шкоди, яка виникла внаслідок залиття квартири та судових витрат, в тому числі витрат на експертний висновок. Порядок розподілу судових витрат між сторонами визначений статтею 141 ЦПК України. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи вищевикладене, приймаючи до уваги задоволення позову, тривалість розгляду справи, складність справи, час, витрачений адвокатом на виконання адвокатських робіт (наданих послуг), фактичну участь представника позивача при розгляді даної справи, суд вважає, що вимоги про стягнення витрат на оплату професійної правничої допомоги у даній справи підлягають задоволенню у розмірі 8 000,00 грн. Згідно п. 2 ч. 3 ст.\~133\~ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. Позивачем в зв`язку із розглядом даної справи понесено витрати на виконання висновку судового експерта та визначення матеріального збитку в сумі 2500,00 грн., а також витрати, пов`язані з вчиненням інший процесуальних дій у розмірі 1\~050,70 грн., що підтверджено належними доказами, в зв`язку з чим вказана сума коштів підлягає стягненню з відповідачів на користь позивачів. Відповідно до положень ст.\~141\~ЦПК України з відповідачів на користь позивачки [PERSON] підлягає стягненню сплачений судовий збір у розмірі 1211,20 грн. Вказана витрати підлягають стягненню із відповідачів у рівних частинах.

Outcome: approved