Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-02 00:00:00

24 лютого 2021 року на адресу Краматорського міського суду Донецької області надійшла позовна заява Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до [PERSON] про стягнення заборгованості за електричну енергію, невраховану приладом обліку. В обгрунтування позову зазначено, що [PERSON] є споживачем послуг за адресою: [ADDRESS] . 04 лютого 2019 року представниками енергопостачальника за вказаною адресою було виявлено та у відповідності до вимог п.8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП (далі ПРРЕЕ) Актом зафіксовано наступне порушення - "самовільне підключення електроустановок (струмоприймачів або електропроводки) до електричної мережі яке не є власністю енергопостачальника з порушення схеми обліку, виявити яке представники енергопостачальника під час проведення контрольного огляду прилада обліку не мали можливості. Підключення фазного та нульового проводу який йде у розетку, при відключених запобіжниках підключенні праски у цю розетку, диск лічильника не обертається, праска працює, напруга в розетці є. Відсутня технічна можливість виявити місце самовільного підключення, оскільки споживач відмовився від часткового демонтажу будівельних конструкцій для виявлення місця самовільного підключення. Електрична енергія споживається приладом обліку не враховується". Була зроблена фото фіксація порушення. Споживача було з актом ознайомлено, від підпису в акті він відмовився. На підставі Акту про порушення № 226704 від 04.02.2019 року відповідачу, у відповідності до вимог «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ України № 562 від 04.05.2006 року (надалі - Методика) нараховано суму не облікованої електричної енергії у розмірі 51887,11 гривень за період з 06.02.2016 року по 04.02.2019 року. Сума заборгованості за електричну енергію яка не облікована приладом обліку не сплачено. Посилаючись на ці обставини, АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» просило стягнути з [PERSON] на свою користь заборгованість за електричну енергію, невраховану приладом обліку, в сумі 51887,11 гривень, а також судові витрати з оплати судового збору. Ухвалою судді Краматорського міського суду Донецької області від 17 березня 2021 року прийнято позовну заяву та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. 07 квітня 2021 року [PERSON] подав до суду відзив на позов та зустрічну позовну заяву до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі», в якому просив визнати незаконним та скасувати рішення комісії Краматорського району електричних мереж Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електричні мережі» щодо розгляду актів про порушення ПРРЕЕ для населення, яке викладено у протоколі № 507 від 11.03.2019 року про проведення за актом про порушення № 226704 від 04.02.2019 року нарахування обсягу та вартості не донарахованої електроенергії за період з 06.02.2016 року по 04.02.2019 року згідно з пунктами 3.1, 3.3, 3.5 Методики в сумі 51887,11 гривень. Зустрічний позов обґрунтовано тим, що [PERSON] на підставі договору дарування від 29.01.2018 року на праві власності належить будинок за адресою: [ADDRESS] , де з 1998 року по теперішній час зареєстрований та мешкає [PERSON] 04.02.2019 року працівники Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» в присутності невідомого йому [PERSON] склали акт про порушення № 226704 від 04.02.2019 року. В подальшому, на засіданні комісії Краматорського РЕМ було нарахована вартість не облікованої електроенергії у розмірі 51887,11 грн. Вважає, що позивачем невірно притягнуто [PERSON] до відповідальності, а рішення комісії, відображене у протоколі № 507 від 11.03.2019 року - незаконним. [PERSON] , як власник житла є єдиним споживачем послуг позивача, а [PERSON] є побутовим споживачем. [PERSON] , який підписав акт про порушення, не є споживачем та/або його представником, отже акт вважається недійсним. На час виявлення порушення - 04.02.2019 року законодавством не було встановлено форму Акту про порушення згідно ПРРЕЕ, а така форма була затверджена лише 27.07.2019 року Постановою НКРЕКП від 18.07.2019 р. № 1525. Крім того, Акт про порушення було розглянуто Комісією у Краматорському РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електричні мережі», хоча вірне найменування юридичної особи АТ «ДТЕК Донецькі електромережі». Таким чином, протокол засідання комісії № 570 від 11.03.2019 р. є таким, що складений неповноважною особою. При цьому, комісією для розрахунку вартості не облікованої енергії застосовано Методику, яка є застарілою та використовувалась виключно при виявленні порушення Правил користування електричною енергією для населення № 1357, які станом на день виявлення порушення вже не діяли. Нові ж правила розрахунку були затверджені лише 18.07.2019 року, шляхом внесення доповнень у ПРРЕЕ. Крім того, згідно з Актом про порушення № 226827 працівниками Краматорського РЕМ фактично не було виявлено будь-яких місць самовільного підключення, тобто накреслене в схемі місце самовільного підключення є лише припущенням. При цьому, в будинку який перевірявся, від демонтажу з метою виявлення місця самовільного підключення споживач [PERSON] чи побутовий споживач [PERSON] не відмовлялись. Таку відмову отримано невідомою особою [PERSON] . Також, відповідач зазначає, що розрахунок вартості необлікованої електроенергії зроблений з порушенням ПРРЕЕ. Так, оскільки працівниками РЕМ не було вилучено зразок проводу (кабелю), комісія помилково (виключно на припущеннях) розраховувала обсяг електроенергії враховуючи поперечну площу перерізу проводу, що використовувались у схемі самовільного підключення 2,5 кв.мм. Крім того, оскільки в акті про порушення не зазначені причини, з яких факт та спосіб порушення не можливо було встановити під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку, то відповідно розрахунок обсягу необлікованої електричної енергії повинен починатись з дня останнього контрольного огляду приладу обліку по 04.02.2019 року (день складання акту про порушення), що може складати не більше 10-30 днів, оскільки контрольний облік проводиться щомісячно. При цьому, оскільки споживач [PERSON] набула право власності на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , лише 29.01.2018 року, то розрахунок не облікової електричної енергії Комісія могла здійснювати лише з 29.01.2019 року по 04.02.2019 року (дата складання акту про порушення), що складає 372 днів. Однак згідно з протоколом № 507 від 11.03.2019 року Комісією здійснено такий розрахунок за 1095 днів. Наведені обставини, на думку відповідача, є підставою для визнання незаконним рішення комісії Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електричні мережі», яке викладено у протоколі № 507 від 11.03.2019 року. Ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 14 вересня 2021 року прийнято зустрічний позов [PERSON] до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання незаконним рішення комісії, об`єднавши вимоги за зустрічним позовом в одне провадження з первісним позовом, присвоївши об`єднаній справі № 234/2598/21. Залучено до участі у цивільній справі, співвідповідача [PERSON] . 29 вересня 2021 року [PERSON] подала до суду зустрічну позовну заяву до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі», в якому просила визнати незаконним та скасувати рішення комісії Краматорського району електричних мереж Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електричні мережі» щодо розгляду актів про порушення ПРРЕЕ для населення, яке викладено у протоколі № 507 від 11.03.2019 року про проведення за актом про порушення № 226704 від 04.02.2019 року нарахування обсягу та вартості недонарахованої електроенергії за період з 06.02.2016 року по 04.02.2019 року згідно з пунктами 3.1, 3.3, 3.5 Методики в сумі 51887,11 гривень. Зустрічний позов [PERSON] містить обґрунтування, ідентичні тим, що наведені в зустрічному позові [PERSON] від 07 квітня 2021 року. Ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 01 грудня 2021 року прийнято до розгляду зустрічний позов [PERSON] до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання незаконним рішення комісії, об`єднавши вимоги за зустрічним позовом у цивільній справі № 234/13280/21 в одне провадження з позовною заявою Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за електричну енергію, невраховану приладом обліку, та зустрічним позовом [PERSON] до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання незаконним рішення комісії, присвоївши об`єднаній справі № 234/2598/21. У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX зі змінами, з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан. Розпорядженням Верховного Суду № 8/0/9-22 від 15.03.2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (Краматорський міський суд Донецької області)», відповідно до ч. 7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість здійснювати правосуддя під час воєнного стану змінено територіальну підсудність судових справ з Краматорського міського суду Донецької області на Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська. Рішенням Вищої ради правосуддя № 747/0/15/23 від 25.07.2023 року "Про зміну територіальної підсудності судових справ Краматорського міського суду Донецької області" було змінено з 7 серпня 2023 року територіальну підсудність судових справ Краматорського міського суду Донецької області шляхом її передачі до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області. Індустріальний районний суд міста Дніпропетровська продовжує розгляд справ які надійшли до 6 серпня 2023 року включно, у порядку, визначеному частиною сьомою статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», та відповідно до розпорядження Голови Верховного Суду від 15 березня 2022 року № 8/0/9-22. Згідно з позицією Ради суддів України, викладеній у рішенні від 05.03.2023 року та на засіданні 17.08.2023 року, судові справи, які станом на день видання Верховним Судом розпорядження від 15.03.2022 року за № 8/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (Краматорський міський суд Донецької області)» перебували в провадженні Краматорського міського суду Донецької області, підсудні Індустріальному районному суду міста Дніпропетровська. 22 листопада 2023 року цивільна справа № 234/2598/21 надійшла до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська та протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.11.2023 року, для її розгляду визначено суддю Ісаєву Д.А. Ухвалою судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Ісаєвої Д.А. від 23 листопада 2023 року справу прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження. 22 грудня 2023 року представник [PERSON] , [PERSON] адвокат Кіреєв В.В. за допомогою підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» подав відзиви на позовну заяву (додаткові) та заяви про зміну підстав позову в яких виклав доповнення додаткової підстави зустрічних позовів [PERSON] та [PERSON] до АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання незаконним рішення комісії Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електричні мережі». Так, представник Миленка В.П., Макаренко Ю.В. у додаткових відзивах та у заявах про зміну підстав зустрічних позовів зазначив, що після набрання 11.06.2018 року законної сили ПРРЕЕ втратили чинність ПКЕЕ та ПКЕЕН, тому, як на час складання акту про порушення №226704 від 04 лютого 2019 року, так і на час розгляду цього акту Комісією оператора системи 11 березня 2019 року (за результатами якого було прийнято рішення, що викладене у протоколі засідання комісії Краматорського РЕМ №507 від 11.03.2019 року), правові підстави застосування норм Методики для обчислення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПРРЕЕ, фактично були відсутні. Її норми не містять умов про можливість застосування її положень внаслідок, порушення споживачем Правил РРЕЕ. При цьому, будь-яких інших нормативних документів, що регламентували порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ, станом на час розгляду акту про порушення №226704 Комісією Краматорського РЕМ 11.03.2019 року, не існувало. Лише Постановою НКРЕКП №1525 від 18.07.2019 року, що набрала законної сили 27.07.2019 року, були внесені відповідні зміні в ПРРЕЕ, зокрема ПРРЕЕ доповнені новою главою 8.4. «Визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил» (яка містить пункти 8.4.1-8.4.14), якою був встановлений порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ. Таким чином, рішення Комісії Краматорського РЕМ, що викладене у протоколі засідання комісії Краматорського РЕМ №507 від 11.03.2019 року є незаконним, оскільки для обчислення обсягу та вартості недооблікованої електричної енергії за актом про порушення №226704 Комісією була застосована Методика, норми якої не містять умов про можливість застосування її положень внаслідок порушення Правил РРЕЕ. Також адвокат зазначив про необхідність застосування до спірний правовідносин праві висновки Верховного Суду, викладені у постановах у від 02 червня 2021 року по справі №234/3939/19, від 12 липня 2022 року у справі №234/15916/19. Окрім того, у заяві про зміну підстав позову зазначено, що інші правові підстави та зміст зустрічних позовів [PERSON] , [PERSON] у цій справі залишаються без змін. 28 січня 2024 року представник [PERSON] , [PERSON] адвокат Кіреєв В.В. за допомогою підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» подав відзив на позовну заяву (додатковий) та заяву про зміну підстав позову шляхом доповнення додатковою підставою зустрічних позовів [PERSON] , [PERSON] до АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання незаконним рішення комісії Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електричні мережі» в яких зазначено, що згідно з Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №1532 від 27.11.2018 року, АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» з 01 січня 2019 року отримало ліцензію на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії (тобто стало повноважним оператором системи розподілу відповідно до Закону та ліцензії) та втратило право здійснювати господарську діяльність з передачі та з постачання електричної енергії внаслідок анулювання Регулятором відповідних ліцензій. Відтак, на момент виникнення спірних правовідносин - 04 лютого 2019 року (дата складання акту про порушення №226704), та 11 березня 2019 року (дата розгляду комісією Краматорського РЕМ акту про порушення ПРРЕЕ, викладене у протоколі №507), АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» діяло виключно як повноважний оператор системи розподілу, відповідно до Закону та ліцензії. Враховуючи набрання 11 грудня 2018 року чинності частини першої статті 47 Закону України «Про ринок електричної енергії», нормами цієї статті заборонено АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» (яке з 01.01.2019 року є оператором системи розподілу електричної енергії) здійснювати будь-яку діяльність з виробництва, передачі, постачання електричної енергії, а тому з цього часу 01.01.2019 року АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» втратило права та обов`язки електропостачальника. Оскільки нормою 1.2. Методики визначено вичерпне коло суб`єктів, які мають право застосовувати дану Методику до спірних правовідносин виключно енергопостачальники (постачальники електричної енергії, електропередавальні організації), до яких з 01.01.2019 року вже не відноситься оператор системи розподілу АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» та якому з 01.01.2019 року заборонено здійснювати будь-яку діяльність з виробництва, передачі, постачання електричної енергії, тому у даного оператора системи розподілу, виходячи із змісту пункту 1.2. Методики, було відсутнє право застосовувати до спірних правовідносин норми даної Методики. 19 квітня 2024 року представник АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» Удовиченко О.В. за допомогою підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» подав відповідь відзив (додатковий) в якому зазначив, що доводи представника відповідачів щодо відсутності у Комісії Краматорського РЕМ права застосовувати Методику при розгляді акту про порушення не заслуговують на увагу, та спростовуються положеннями до п. 8.2.6 ПРРЕЕ, які прямо передбачають право Комісії Краматорського РЕМ застосовувати Методику при розгляді акту про порушення. Доводи представника відповідачів про те, що Методика не містить норм та умов про застосування її положень до порушень споживачами ПРРЕЕ, тому у комісії Краматорського РЕМ були відсутні правові підстави для застосування цієї Методики для обчислення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ, є помилковими та спростовуються висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 25 січня 2023 року справа № 234/21492/19, від 01 березня 2023 року, справа № 234/19485/19. Посилання представника відповідачів щодо неможливості застосування Методики до спірних правовідносин виходячи з пункту 1.2. Методики, безпідставні, оскільки у разі відокремлення оператор системи розподілу є правонаступником в частині прав та обов`язків, зокрема, пов`язаних із провадженням діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та із провадженням діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами за договорами на постачання електричної енергії та про користування електричною енергією. 19 квітня 2024 року представник АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» Удовиченко О.В. за допомогою підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» подав відзив на позовну заяву (на заяву про зміну підстав зустрічної позовної заяви про визнання незаконним та скасування рішення комісії Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі»). Зазначив, що [PERSON] є власницею, а [PERSON] постійно проживає у будинку [ADDRESS] , та на підставі особового рахунку № [NUMBER] є споживачем послуг з передачі (розподілу) електричної енергії, які здійснює АТ «ДТЕК Донецькі електромережі». 04.02.2019 року за даною адресою виявлено порушення та з дотриманням вимог чинного законодавства, складено відповідний акт та комісією прийнято рішення про притягнення споживача до відповідальності та нарахування завданих внаслідок викрадення електричної енергії збитків на підставі Методики. З урахуванням наведеного, представник АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» просить відмовити в задоволенні позовних вимог [PERSON] та [PERSON] .. 22 квітня 2024 року представник [PERSON] , [PERSON] адвокат Кіреєв В.В. за допомогою підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» подав заперечення на відповідь на відзив та відповідь на відзив АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» в якому наполягав на неправомірності застосування положень Методики внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ у період з моменту втрати чинності ПКЕЕН (26.06.2018 року) та ПКЕЕ (11.06.2018 року) до внесення 18.07.2019 року відповідних змін в ПРРЕЕ, що набрали чинності 27.07.2019 року, виходячи із тлумачення та застосування до спірних правовідносин норм пункту 1.1. Методики. Зазначив, що Методику до спірних правовідносин мають право застосовувати виключно енергопостачальники (постачальники електричної енергії, електропередавальні організації), до яких з 01.01.2019 року вже не відноситься оператор системи розподілу АТ «ДТЕК Донецькі електромережі». Вказав, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин у цій справі, мають бути враховані саме висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 02 червня 2021 року по справі №234/3939/19 та у постанові від 12 липня 2022 року у справі №234/15916/19. З урахуванням наведеного адвокат Кіреєв В.В. просить відхилити аргументи АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», наведені у відзиві та відповіді на відзив та задовольнити зустрічні позовні вимоги [PERSON] , [PERSON] . Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями матеріали цивільної справи № 234/2598/21 за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за електричну енергію, невраховану приладом обліку та зустрічними позовними заявами [PERSON] , [PERSON] до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання незаконним рішення комісії, надійшли в провадження судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Мачуського О.М.. Ухвалою судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Мачуського О.М. від 20 вересня 2024 року цивільну справу № 234/2598/21 прийнято до загального позовного провадження. Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 30 жовтня 2024 року закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу № 234/2598/21 до судового розгляду по суті. Представник Миленка В.П., Макаренко Ю.В. за допомогою підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» 25.12.2024 року подав пояснення у судових дебатах, 22.01.2025 року подав додаткові пояснення у судових дебатах в яких ще раз навів доводи, викладені у зустрічних позовах, доповненням до них, відзивах, відповідях на відзиви та запереченнях. Просив задовольнити позовні вимоги [PERSON] , [PERSON] та відмовити у задоволенні позову АТ «ДТЕК Донецькі електромережі». 28 січня 2025 року представник АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» Удовиченко О.В. за допомогою підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» подав Заяву про узагальнення доводів та заперечень у судових дебатах щодо обставин і доказів досліджених у судових засіданнях (заключне слово) в якій зазначено, що Акт складено відповідно до вимог пункту 8.2.5 глави 8.2 розділу VIII ПРРЕЕ, в редакції яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин. У разі відокремлення оператор системи розподілу є правонаступником в частині прав та обов`язків, зокрема, пов`язаних із провадженням діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та із провадженням діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами за договорами на постачання електричної енергії та про користування електричною енергією. Надані докази, позивачем за первісним позовом АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», у їх сукупності, доводять факт порушення Відповідачами діючих, на момент виникнення спірних правовідносин, Правил, за яких передбачена відповідальність відповідно до Закону. Натомість, зазначені в зустрічному позові доводи та обґрунтування, які не підкріплені належними та допустимими доказами, підлягають відхиленню, що є підставою для відмови у задоволенні зустрічних позовів. В судовому засіданні в режимі відеоконференції представник позивача (відповідача за зустрічними позовами) АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» - Удовиченко О.В. первісні позовні вимоги підтримав. Зазначив, що 04.02.2019 року під час перевірки в присутності родича відповідача виявлено порушення (розетка, яка працювала без лічильника), про що складено відповідний акт. Відповідач [PERSON] є споживачем за адресою, де виявлено порушення і на його ім`я відкрито особовий рахунок.11.03.2019 року комісія виставила рахунок по оплаті спожитої та не облікованої електричної енергії, однак дану суму не було сплачено. В подальшому, представник позивача подав заяву про розгляд справи за його відсутності. В судовому засіданні в режимі відеоконференції представник відповідачів (позивачів за зустрічними позовами) [PERSON] , [PERSON] адвокат Кіреєв В.В. зазначив, що [PERSON] є власником житлового приміщення менше року, до цього власником був її батько відповідач [PERSON] . Наданий позивачем акт не підписаний споживачем. Крім того, під час засідання комісії не встановлено місце підключення а період розрахунку є завищеним, оскільки повинен відраховуватись з моменту останньої перевірки. При цьому, [PERSON] не була власником житла та споживачем послуг позивача, в той період за який здійснено нарахування. Також при розрахунку, позивачем застосована Методика, яка не діяла в період нарахування. В подальшому, представник відповідачів (позивачів за зустрічними позовами) подав заяву про розгляд справи за його відсутності. Вислухавши пояснення сторін, дослідивши обставини справи, представлені докази та надавши їм оцінку, суд приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що [PERSON] на праві приватної власності на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 26.01.2018 року Першою Краматорською ДНК по р. 1-402, на праві приватної власності належав житловий будинок за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до Договору дарування житлового будинку та земельної ділянки від 29 січня 2018 року, посвідченого державним нотаріусом Першої краматорської державної нотаріальної контори Уваровою Г.І., реєстр № 1-432, [PERSON] передав, а [PERSON] прийняла у власність безоплатно нерухоме майно, зокрема, житловий будинок за адресою: [ADDRESS] . У відповідності до Довідки № 15473 про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб від 06.04.2021 року та Листа начальника Управління реєстраційних повноважень та ведення реєстру територіальної громади Краматорської міської ради від 13.04.2021 року № 28/01.1-25/959, за адресою: [ADDRESS] , зареєстровані [PERSON] , [INFO] (з 11.12.1998 року по теперішній час) та його дружина [PERSON] , [INFO] (з 28.02.2001 року по теперішній час). Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі» забезпечує постачання та надає електричну енергію до вищезазначеного будинку. Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, Законом України «Про ринок електричної енергії» від 13 квітня 2017 року №2019-VIII, Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 14 березня 2018 року №312. Відповідно до частини першої статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до вимог ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відповідно до частини першої та другої статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Статтею 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» встановлена відповідальність за порушення законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії. Зі змісту вказаної статті вбачається, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Пунктом 1.1.2. ПРРЕЕ, визначено поняття, і зокрема: контрольний огляд засобу комерційного обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу комерційного обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, індикаторів впливу електричного/електромагнітного полей, зняття показів засобів комерційного обліку (у разі виконання функцій постачальника послуг комерційного обліку), а також з метою виявлення самовільних підключень без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів; необлікована електрична енергія - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно;прихована електропроводка - електрична проводка, яка приєднана до електричної мережі поза розрахунковим засобом комерційного обліку, яку представник електропостачальника без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів під час попереднього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки не мав можливості виявити;технічна перевірка - виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності Кодексу комерційного обліку та відповідним нормативно-технічним документам стану вузла обліку електричної енергії (крім тих його характеристик та властивостей, забезпечення яких покладається на постачальника послуг комерційного обліку) та схеми його підключення, електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки вимірювання, а також з метою виявлення позаоблікових підключень. Згідно пункту 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний:1) користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів);2) сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів;3) за умови неповної оплати за спожиту електричну енергію припинити власне електроспоживання відповідно до умов договору;4) здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору;5) дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів;6) забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України;7) врегулювати у порядку, визначеному Кодексом систем розподілу та цими Правилами, відносини щодо технічного забезпечення розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу шляхом укладення окремого договору про надання послуг з компенсації перетікань реактивної електричної енергії (або у формі додатка до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії) та20) не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Пунктом 8.2.5 ПРЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. 04 лютого 2019 року представниками Краматорського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» за участю [PERSON] , родича споживача [PERSON] , під час технічної перевірки виявлено, що останній при користуванні електричною енергією за адресою: [ADDRESS] , порушив правила користування електричною енергією, а саме: самовільне підключення електроустановок (токоприймачів або електропроводки) до електричної мережі іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку, виявити яке представники енергопостачальника за час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості. Підключення «фазного» та «нульового» дротів, які йдуть на розетку, при вимкнених запобіжниках після лічильника та включенні праски в цю розетку, диск електролічильника не обертається, праска працює, напруга в розетці в наявності. Відсутня технічна можливість виявити місце самовільного підключення, споживач відмовився від часткового демонтажу конструкції для виявлення місця самовільного підключення. Електрична енергія споживається та лічильником не враховується. З метою виявлення порушення застосовувались технічні засоби. За даним фактом складено акт № 226670. В пояснювальній записці рейдової бригади зазначено, що під час перевірки 04.02.2019 року за адресою [ADDRESS] , з дозволу [PERSON] , за допомогою технічних засобів, було виявлено розетку поза системою обліку, яка продовжувала живити праску, при вимкненому лічильнику. Було складено акт про порушення. Згідно пункту 8.2.6 ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Перевіряючи доводи позовних заяв щодо правильності складання Акту про порушення № 226670 від 04.02.2019 року, суд зазначає наступне. Акт складений відповідно до п. 8.2.5. ПРРЕЕ, підписаний трьома представниками оператора системи розподілу, із зазначенням факту порушення, до акту додано схему електропостачання споживача з зазначенням ділянки самовільного підключення. В акті міститься підпис [PERSON] , який зауважень при підписанні акту не мав. Один примірник акту вручений споживачу, про що є відповідна позначка. Складання акту за формою, встановленою ПКЕЕН, які вже втратили дію, не спростовує факт зафіксованого порушення та, з огляду відсутності нової затвердженої форми на час складання, є, на думку суду, цілком допустимим. Зміст акта про порушення від 04 лютого 2019 року свідчить про на наявність всіх складових, необхідних для застосування методики розрахунку, документ про фіксацію порушення містить всі необхідні параметри для подальшого нарахування вартості поза облікового споживання електроенергії. Згідно пункту 8.2.6 ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Відповідно до п. 8.2.7. ПРРЕЕ спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом. За результатами розгляду цивільної справи № 234/4652/19, постановою Донецького апеляційного суду за позовом [PERSON] до акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» відмовлено у задоволенні позовних вимог про визнання дій відповідача по відключенню від електромережі будинку позивача, розташованого по [ADDRESS] , незаконними, та зобов`язання відповідача відновити постачання електроенергії до даного будинку. У відповідності до даної постанови, яка набрала чинності, апеляційним судом зазначено про відсутність підстав вважати, що дії АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» щодо незаконності акту №226670 від 04 лютого 2019 року, засідання комісії 11 березня 2019 року щодо нарахування обсягу та вартості недооблікованої електричної енергії та відповідно дії відповідача по відключенню від електромережі будинку позивача. Також апеляційний суд дійшов висновку, що актом про порушення було виявлено спосіб розкрадання електроенергії та місце підключення, яке вказано на схемі електропостачання споживача, жодних зауважень щодо правомірності дій працівників енергопостачальника при складанні акту не заявлено, факт необлікованого споживання електричної енергії ним не спростовано. що давало право розглянути акт комісією та застосувати Методику при розрахунку збитків. Згідно з пунктом 1.2 Методики № 562 (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) вона застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) (далі - енергопостачальник) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил користування\~електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до підпункту 6 пункту 2.1 Методики № 562 (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ, зокрема, підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку. Пунктом 2.4 Методики № 562 (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) передбачено, що у разі виявлення у споживача порушень ПКЕЕ, зазначених у підпунктах 1-4, 6 пункту 2.1 Методики, та за умови наявності договору про постачання електричної енергії для потреб струмоприймачів (електроустановок), щодо яких виявлено порушення, зазначених у підпункті 5 пункту 2.1 Методики, сума до сплати має бути зменшена на величину вартості електричної енергії відповідно до виставлених споживачу за період порушення рахунків за точкою (точками) обліку, на якій (яких) було виявлено порушення. У разі, коли вартість електричної енергії відповідно до виставлених за період порушення рахунків за точкою (точками) обліку, на якій (яких) було виявлено порушення, менша вартості електричної енергії, оплаченої за період порушення, сума до сплати має бути зменшена на величину вартості оплаченої електричної енергії. В інших випадках споживачу виписується рахунок на всю розраховану суму. Відповідно до пункту 8.2.7 глави 8.2 розділу VIII ПРРЕЕ кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку. Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії згідно з пунктом 3.3 Методики № 562 (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії та за кількістю днів (розрахунковий період). Згідно з\~пунктом 3.3\~Методики №\~562\~(в\~редакції,\~чинній на\~час виникнення\~спірних правовідносин)\~у випадку\~встановлення споживачем\~пристрою,\~що занижує\~покази приладу\~обліку,\~або вчинення\~інших дій,\~які призвели\~до споживання\~необлікованої електричної\~енергії,\~виявити які\~представники постачальника\~електричної енергії\~під час\~проведення контрольного\~огляду приладу\~обліку не\~мали можливості,\~розрахунок вартості\~необлікованої електричної\~енергії здійснюється:\~за добовою\~величиною розрахункового\~споживання електричної\~енергії; за\~тарифами (цінами)\~для населення,\~що діяли\~в період,\~за який\~розраховується розмір\~вартості необлікованої\~електричної енергії; за кількістю днів:з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки. Отже, у разі коли в ході контрольного огляду неможливо виявити порушення без застосування спеціальних технічних засобів, нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за період не більше ніж за три роки до дня виявлення порушення. Даний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 14 вересня 2022 року у справі № 216/1083/18. За заявою [PERSON] від 04 лютого 2019 року, розгляд акту №226670 від 04 лютого 2019 року відбувся на засіданні комісії. 11 березня 2019 року вказаний акт №226670 від 04 лютого 2019 року розглянуто комісією Краматорського РЕМ у складі трьох уповноважених представників енергопостачальника, за участю споживача [PERSON] .. Згідно з протоколом засідання комісії Краматорського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» № 507 від 11 березня 2019 року по розгляду акту про порушення ПРРЕЕ комісія дійшла висновку, що акт №226670 від 04 лютого 2019 року складено у відповідності з вимогами ПРРЕЕ та прийнято рішення здійснити розрахунок обсягу та вартості недооблікованої електричної енергії згідно із п.3.5 Методики розрахунку об`єму та вартості недорахованої електроенергії внаслідок порушення побутовим споживачем ПРРЕЕ та нарахувати позивачу вартість необлікованої електричної енергії за період з 06 лютого 2016 року по 04 лютого 2019 року у розмірі 51887,11 грн. Суд критично ставиться до доводів представника відповідачів, щодо неможливості позивачем після 01.01.2019 року, діючи як оператор системи розподілу, застосовувати до спірних правовідносин Методику, з огляду на наступне. 11 червня 2018 року набрали законної сили Правила роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ), затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №312 від 14.03.2018 року. Після набрання законної сили ПРРЕЕ, на підставі Постанови Кабінету Міністрів України №502 від 20.06.2018 року «Про затвердження переліку постанов Кабінету Міністрів України», з 26.06.2018 року втратили чинність Правила користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН), затверджені постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26.07.1999 року. Згідно пункту 8.2.6. ПРРЕЕ, на підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. Відповідно до пункту 1.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (Методика), затвердженої Постановою НКРЕ №562 від 04.05.2006 року та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 року за №782/12656, ця Методика встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.96 N 28 (ПКЕЕ), або Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.99 № 1357 (ПКЕЕН). Відповідно до пункту 3.1. Методики, ця Методика застосовується на підставі акту про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення порушень ПКЕЕН. Слід зазначити, що Верховний суд, у постановах від 25 січня 2023 року справа № 234/21492/19 (провадження № 61-307св22) та від 01 березня 2023 року, справа № 234/19485/19 (провадження № 61-11188св21), дійшов висновків щодо правомірності застосування в цілому оператором системи розподілу Методики, яка затверджена постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, та була дійсна до її скасування 27 липня 2019 року, одночасно з перенесенням її положень до розділу 8 ПРРЕЕ та набуття ним чинності. Безпідставними також є зауваження представника відповідачів щодо невірного найменування Комісії Краматорського РЕМ, яка розглянула акт про порушення я № 226704 від 04.02.2019 року та як наслідок недійсність складеного протоколу № 570 від 11.03.2019 року. Так, комісія створена згідно розпорядження начальника Краматорського РЕМ №59 від 21.01.2019 року. Назва юридичної особи зазначена на російській мові - АО "ДТЭК Донецкие электрические сети". При цьому, найменування юридичної особи, згідно реєстраційних даних - АТ «ДТЕК Донецькі електромережі». Різне зазначення найменування (разом чи окремо) при перекладі з російської мови на українську та навпаки, не створює правових наслідків недійсності прийнятого рішення позивача, а є лише технічним питанням, пов`язаним виключно з правилами правопису. Посилання представника відповідачів на невірність розрахованих об`єму та вартості необлікованої електроенергії, суд розцінює критично. Так, зокрема, представник відповідачів зазначав, що оскільки працівниками РЕМ не було досліджено та не виміряно всіх проводів самовільної проводки, не відібрано зразку кабелю, то при складанні Акту про порушення, то сила струму повинна застосовуватись найменша можлива. При цьому, працівники Краматорського РЕМ мали можливість виявити дане порушення при контрольному огляді засобу обліку. Відповідно до п 2.9. Методики у разі виявлення у споживача самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника зразки кабелів (проводів), через які було здійснено самовільне підключення, можуть вилучатися, про що робиться відповідний запис в акті про порушення. Отже, вилучення зразків кабелю є правом, а не обов`язком працівників РЕМ. Відповідно до Акту про порушення результати проведення вимірів параметрів схеми електропостачання споживача на дату складання акту: перерізи проводів, від вихідних клем лічильника - мідь 2,5 мм2, струм споживання 27 А; до вхідних клем лічильника - мідь - 2,5 мм2, струм споживання 27 А. самовільне підключення - мідь - 1,5 мм2, струм споживання - 19 А, Документ сформований в системі «Електронний суд» 28.01.2025 4 були визначені за допомогою штангенциркуля типу ЩЦ1-71208271, з датою повірки від 21.05.2018 року. Відповідно до акту про порушення №226704 від 04.02.2019 року, порушення ПРРЕЕ полягало у самовільному підключенні електроустановок (токоприймачів або електропроводки) до електричної мережі яка не є власністю ОСР. Це порушення відповідає підпункту 6 пункту 3.1 Методики. Положеннями пункту 3.3 Методики встановлено, що розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: - за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; - за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; - за кількістю днів: якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки (пп.«а», абзац 2). Згідно з пунктом 3.5. Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії W доб.с.п. (кВт.год) через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики.: У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії W доб.с.п. (кВт.год) через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики Wдоб.с.п. Рс.п. * tвик.с.п., де Рс.п. - потужність підключення (кВт), що визначається за формулою (у разі підключення до однієї фази): Р с.п. I * U ном.фаз. * COS cos(фі). При цьому, Р с.п. (кВт) розраховується виходячи, зокрема, з сили струму, визначеної виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані в схемі самовільного підключення, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 Правил улаштування електроустановок (далі - ПУЕ), А: U ном.фаз. - номінальна фазна напруга, кВ; cos(фі) косинус кута між фазною напругою U фаз та струмом навантаження, який протікає тією самою фазою, визначений на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни передбачені законодавством у сфері метрології. У разі відсутності у представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) відповідних засобів вимірювальної техніки cos? приймається рівним 0,9. Час використання самовільного підключення протягом доби t вик.с.п. приймається рівним 8 год. Положеннями пункту 4.6 Методики встановлено, що в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням, зокрема, перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів) наявних у схемі підключення. Отже, використовуючи вказану нормативну базу для проведення нарахувань за актом про порушення №226704 від 04.02.2019 року, складеного відповідно до вимог пункту 8.2.5 глави 8.2 розділу VIII ПРРЕЕ, Позивачем був проведений розрахунок вартості необлікованої електричної енергії в сумі 51887,11 гривень, який зазначений в протоколі засідання комісії № 570 від 11.03.2019 року, відповідно до вимог Методики. Також є безпідставними твердження представника відповідачів про те, що самовільне підключення можливо було виявити під час періодичного огляду приладу обліку. Відповідно до п. 6 Акту про порушення №226704 від 04.02.2019 року зазначено, що самовільне підключення виконано споживачем приховано та для його виявлення було застосовано двополюсний покажчик напруги і індикатор прихованої проводки. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17 вказано, що «приховане приєднання до електричної мережі (прихованою електропроводкою) можна виявити лише під час технічної перевірки, а не під час контрольних оглядів […] адже виявити факт прихованого підключення (прихованою електропроводкою) можна лише з використанням спеціальних технічних засобів або у зв`язку з частковим демонтажем будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів». Таким чином, оскільки самовільне підключення було зроблено прихованим способом та без спеціальних технічних засобів його неможливо було виявити, Позивач вірно розрахував період використання необлікованої енергії згідно п. 3.1., 3.3., 3.5. Методики, а саме три роки до дня виявлення порушення. З урахуванням наведеного, встановивши фактичні обставини справи, дослідивши докази, надані сторонами по справі, суд вважає, що Акт про порушення №226704 від 04.02.2019 року складено уповноваженими особами в порядку, встановленому ПРРЕЕ, що також встановлено Постановою Донецького апеляційного суду від 25 лютого 2020 року у справі № 234/4652/19, яка набрала законної сили. Позивачем на підставі Акту про порушення правомірно складено Протокол № 570 від 11.03.2019 року та зроблено розрахунок збитків, який відповідає положенням ПРРЕЕ та Методики. Пунктом 6\~Порядку визначення\~розміру і\~відшкодування збитків,\~завданих енергопостачальнику\~внаслідок викрадення\~електричної енергії,\~затвердженого постановою\~Кабінету Міністрів\~України від\~8\~лютого 2006\~р.\~№ 122\~(\~в редакції,\~чинній на\~момент виникнення\~спірних правовідносин)\~на підставі\~акта виявлених\~порушень енергопостачальник\~розраховує розмір\~завданих внаслідок\~викрадення електричної\~енергії збитків\~та надсилає\~споживачеві електричної\~енергії рахунок\~для їх\~оплати. Зазначений рахунок може бути сформований та надісланий споживачу для оплати в автоматизованому режимі з використанням Єдиної платформи (за наявності електронних кабінетів у споживача та енергопостачальника).Споживач електричної енергії здійснює оплату зазначених збитків протягом 30 днів після отримання рахунка.У разі відмови споживача відшкодувати збитки підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення збитків здійснюється у судовому порядку. В добровільному порядку оплату збитків за електричну енергію не обліковану внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією за період з 06.02.2016 року по 04.02.2019 року (1095 днів) в розмірі 51887,11 гривень до теперішнього часу не здійснено. Водночас, як встановлено судом, відповідач [PERSON] з 11.12.1998 року був зареєстрований в буд. [ADDRESS] , а 26.01.2018 року набув право власності на даний будинок в порядку спадкування за законом. При цьому, відповідач [PERSON] була зареєстрована у будинку тільки в період з 28.02.2001 року по 18.07.2016 року, що не входить в період нарахування збитків, та набула право власності на будинок лише 29.01.2018 року. За таких обставин, оцінюючи всі докази в їх сукупності та взаємозв`язку, суд доходить висновку, що нараховані позивачем збитки за період з 06 лютого 2016 року по 28.01.2018 року (723 дні) в розмірі 34259,71 гривень, підлягають стягненню з [PERSON] , а за період з 29.01.2018 року по 04 лютого 2019 року (372 днів) в розмірі 17627,40 гривень - солідарно з [PERSON] та [PERSON] . Згідно з вимогами п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Seryavin and others v. Ukraine, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2011 року, остаточне 10.05.2011). З урахуванням викладеного, судом не надається детальна відповідь на інші аргументи сторін, оскільки вони самі по собі, або в сукупності з іншими аргументами та доказами по справі, не пливають назазначені висновки суду. Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за електричну енергію, невраховану приладом обліку є обґрунтованим та підлягають задоволенню. Водночас, зустрічні позови [PERSON] , [PERSON] до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання незаконним рішення комісії, є необґрунтованими, та відсутні правові підстави для їх задоволення. Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне. Відповідно до ст. 133 ПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. За звернення до суду з даною позовною заявою, АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» були понесені витрати з оплати судового збору в розмірі 2270,00 гривень. Частиною 1 ст. 141 ЦПК України визначено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові\~витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються: у\~разі задоволення\~позову -\~на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача (ч. 2 ст. 141 ЦПК України). Позовні вимоги АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» підлягають задоволенню, шляхом стягнення з [PERSON] збитків в сумі 34259,71 гривень та солідарного стягнення з [PERSON] , [PERSON] збитків в розмірі 17627,40 гривень. Розподіл судових витрат здійснюється пропорційно до задоволеної частини позовних вимог з кожного відповідача, оскільки судовий збір віднесений до складу судових витрат, які не є зобов`язанням в розумінні ст.\~509\~ЦК України та відсутні підстави для стягнення їх на підставі ст.\~543\~ЦК України в солідарному порядку. Таким чином, у відповідності до ст. 141 КПК України, з відповідачів на користь позивача підлягають стягненню судові витрати з оплати судового збору в розмірі 2270,00 гривень, пропорційно до задоволеної частини позовних вимог, а саме: з [PERSON] підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1884,41 гривень (1498,82 гривень (за вимогу про стягнення 34259,71 гривень) + 385,59 гривень (рівна частка, за солідарне стягнення збитків в сумі 17627,40 гривень)); з [PERSON] підлягає стягненню судовий збір в розмірі 385,59 гривень. \~Якщо інше не передбачено законом, у разі залишення позову без задоволення, закриття провадження у справі або залишення без розгляду позову позивача, звільненого від сплати судових витрат, судові витрати, понесені відповідачем, компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (ч. 7 ст. 141 ЦПК України). Оскільки відповідачі (позивачі за зустрічним позовом) звільнені від сплати судового збору та судом ухвалюється рішення про відмову у задоволенні їхніх позовних вимог, то судові витрати з оплати судового збору за зустрічними вимогами, відповідно до положень ч. 7 ст.141 ЦПК України, відносяться на рахунок держави. Інші судові витрати позивачів за зустрічним позовом, у відповідності до ч. 3 ст. 141 ЦПК України, залишаються за ними.

Outcome: approved