Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-04 00:00:00

Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог. АТ КБ\~«Приватбанк» звернулося\~до суду\~з цим\~ позовом.\~Свої вимоги\~обґрунтовує тим,\~що 02.08.2007\~ [PERSON] \~та ЗАТ\~КБ «Приватбанк»\~(в\~подальшому назву\~змінено на\~ПАТ КБ\~«Приватбанк»,\~після чого\~на АТ\~КБ «Приватбанк»)\~уклали кредитний\~договір,\~відповідно до\~якого позичальник\~отримала кредит\~у розмірі\~111250,00\~грн строком\~до 01.08.2017\~у вигляді\~невідновлюваної кредитної\~лінії,\~з яких\~100000,00\~грн -\~на споживчі\~цілі,\~а 11250,00\~грн -\~на сплату\~страхових платежів,\~зі сплатою\~процентів за\~користування кредитом\~в розмірі\~1,17%\~на місяць\~на суму\~залишку заборгованості\~за кредитом,\~винагороди за\~надання фінансового\~інструменту в\~розмірі 0,2%\~від суми\~виданого кредиту,\~з встановленим\~періодом сплати\~платежів з\~02\~до 07\~числа кожного\~місяця.\~Тоді ж у забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором, ЗАТ КБ «Приватбанк» та [PERSON] уклали договір іпотеки, посвідчений приватним нотаріусом Шепетівського міського нотаріального округу Хмельницької області Петровською Л.О., відповідно до якого [PERSON] надала в іпотеку належне їй на праві власності нерухоме майно: домоволодіння [ADDRESS] , загальною площею 48,7 кв. м, житловою площею 30,9 кв.м. 02.08.2007 в єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна зареєстроване обтяження. У зв`язку з неналежним виконанням [PERSON] зобов`язань за кредитним договором, Банк звернувся до державного реєстратора, з метою задоволення своїх вимог шляхом оформлення права власності на предмет іпотеки. 11.10.2016 проведено державну реєстрацію речових прав на домоволодіння [ADDRESS] з внесенням відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про право власності за ПАТ КБ «Приватбанк». \~ \~ \~ \~10.11.2020 рішенням Шепетівського\~міськрайонного суду\~Хмельницької області,\~зміненим постановою\~Хмельницького апеляційного\~суду від\~07.10.2021 частково задоволено позов [PERSON] , [PERSON] до АТ КБ «Приватбанк». Визнано протиправним та скасовано рішення державного реєстратора про реєстрацію права власності на житловий будинок [ADDRESS] за ПАТ КБ «Приватбанк», припинено право власності АТ КБ «Приватбанк» на вказаний житловий будинок та визнано право власності на нього за [PERSON] . Постановою Верховного Суду рішення Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 10.11.2020, у його незміненій частині, та постанова Хмельницького апеляційного суду від 07.10.2021 залишені без змін. 11.08.2023 державний реєстратор провів державну реєстрацію права власності на житловий будинок [ADDRESS] за [PERSON] . 14.08.2023 [PERSON] та [PERSON] уклали договір купівлі-продажу житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: [ADDRESS] . Договір посвідчений приватним нотаріусом Шепетівського районного нотаріального округу Хмельницької області, право власності на житловий будинок зареєстровано за [PERSON] . Оскільки судовим рішенням припинено право власності АТ КБ «Приватбанк» на зазначений житловий будинок, заборгованість [PERSON] за кредитним договором відновлена та становить 150330,77 грн, в т.ч. 63834,49 грн - заборгованість за кредитом (тілом кредиту); 71296,28 грн - заборгованість по процентах за користування кредитом; 15200,00 грн - заборгованість з комісії. Зазначає,\~що іпотека\~має похідний\~характер від\~основного зобов`язання\~і є\~дійсною до\~припинення основного\~зобов`язання\~або до\~закінчення строку\~дії іпотечного\~договору. У разі переходу права власності на предмет іпотеки від іпотекодавця до іншої особи, іпотека є дійсною для набувача відповідного нерухомого майна навіть у випадку, якщо до відома набувача не доведена інформація про обтяження майна іпотекою. Особа, до якої перейшло право власності на предмет іпотеки, набуває статусу іпотекодавця і має всі його права та несе всі його обов`язки за іпотечним договором в обсязі та на умовах, що існували до набуття такою особою права власності на предмет іпотеки. [PERSON] є позичальником за кредитним договором, з метою забезпечення виконання зобов`язань за цим договором уклала з Банком договір іпотеки, після припинення права власності АТ КБ «Приватбанк» на житловий будинок, що був під іпотекою, заборгованість [PERSON] за кредитним договором відновлена та не погашена. В порушення умов договору іпотеки, яким встановлено обов`язок іпотекодавця не відчужувати предмет іпотеки без письмової згоди на це іпотекодержателя, відповідачі уклали договір купівлі-продажу житлового будинку, за яким право власності на предмет іпотеки перейшло до [PERSON] . Остання набула статусу іпотекодавця, а тому має всі його права та несе всі його обов`язки за іпотечним договором в обсязі та на умовах, що існували до набуття такою особою права власності на предмет іпотеки. Просить визнати за АТ КБ «Приватбанк» право іпотекодержателя з 02.08.2007 на житловий будинок загальною площею 48.7 кв.м., житловою площею 30.9 кв.м, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . та в рахунок погашення заборгованості [PERSON] за кредитним договором від 02.08.2007 № НМС0GК00002748 в розмірі 150330,77 грн; звернути стягнення на предмет іпотеки, що належить на праві власності [PERSON] , шляхом його продажу на електронному аукціоні. \~ \~ \~ \~В судовому засіданні представник [PERSON] позов підтримав, з підстав, викладених у позові, просив його задовольнити. \~ \~ \~ \~Доводи та заперечення відповідачів. \~ \~ \~ \~У відзиві на позовну заяву представник відповідачки [PERSON] адвокат Рівнячок Л.С. позов не визнав. Зазначив, що [PERSON] укладала кредитний договір з позивачем, отримала кредит у розмірі 111250 грн строком до 01.08.2017 та з метою забезпечення виконання зобов`язань за договором, передала в іпотеку належний їй житловий будинок. В липні 2018 року на її адресу надійшла вимога про погашення заборгованості за кредитним договором у розмірі 646202,41 грн. 08.01.2019 Банк та [PERSON] з метою урегулювання спору щодо розміру заборгованості уклали додаткову угоду до кредитного договору, відповідно до якої сторони домовились, що заборгованість за основним боргом на дату підписання угоди складає 19131,84 грн, яку [PERSON] зобов`язалась сплатити до 08.01.2019 року. [PERSON] умови даної угоди виконала. Однак Банк, не повідомивши [PERSON] , звернув стягнення на предмет іпотеки, на належний [PERSON] житловий будинок, шляхом визнання за Банком права власності на вказаний будинок. Рішенням суду за позовом [PERSON] скасовано реєстрацію права власності на житловий будинок за Банком, поновлено право власності [PERSON] на житловий будинок. В липні 2023 року [PERSON] звернулась до нотаріуса про зняття заборони, накладеної під час нотаріального посвідчення договору іпотеки та надала довідку АТ КБ «Приватбанк» від 22.08.2019, відповідно до якої [PERSON] не має заборгованості по кредитному договору, дата закриття кредиту -18.01.2019. 14.04.2023 [PERSON] та [PERSON] уклали договір купівлі-продажу, за яким право власності на житловий будинок перейшло до [PERSON] . Договір купівлі-продажу посвідчений нотаріально, згідно договору, станом на дату його укладення будинок під забороною (арештом) не перебуває. Просив у задоволенні позову відмовити. \~ \~ \~ \~Відповідачка [PERSON] , про дату час та місце судового розгляду повідомлена в установленому законом порядку, в судові засідання не з`явилась, її представник [PERSON] в судовому засіданні позов не визнав, з викладених у відзиві на позов підстав, просив відмовити у задоволенні позову. \~ \~ \~ \~У відзиві\~на позовну\~заяву представник\~відповідачки [PERSON] \~адвокат Савчук\~Ю.М.\~позов не\~визнав,\~послався на\~рішення Шепетівського\~міськрайонного суду\~Хмельницької області\~від 10.11.2020\~у справі\~№688/684/20,\~яким встановлено,\~що 08.01.2019\~ [PERSON] \~та позивач\~уклали додаткову\~угоду №1\~до кредитного\~договору №НМС0GK00002748\~від 02.08.2007,\~відповідно до\~якої [PERSON] \~погасила заборгованість,\~кредит закрито.\~Отже суд\~встановив наявність\~документів,\~які зазначають,\~що зобов`язання\~ [PERSON] ,\~за кредитним\~договором погашене,\~а кредитний\~договір закритий,\~однак,\~позивач під\~час обґрунтування\~позовних вимог\~це приховав. До укладення\~договору купівлі-продажу\~житлового будинку,\~який посвідчено\~приватним нотаріусом,\~АТ КБ\~«Приватбанк» 07.08.2023\~подав заяву\~вих.\~№20.1.0.0.0/7-230807/22432,\~у якій\~зазначено про\~повне виконання\~кредиторських зобов`язань\~та про\~припинення дії\~іпотечного договору,\~просив здійснити\~державну реєстрацію\~припинення:\~заборони відчуження\~щодо об`єктів\~нерухомого майна\~та іпотеки\~щодо об`єктів\~нерухомого майна\~(домоволодіння\~за адресою:\~ [ADDRESS] ). Основне зобов`язання\~ [PERSON] \~за кредитним\~договором на\~дату укладення\~договору купівлі-продажу\~житлового будинку\~ повністю\~погашене і\~за заявою\~Банку всі\~обтяження і\~обмеження з\~об`єкту іпотеки\~зняті (виключені). [PERSON] в мережі Інтернет розмістила оголошення про продаж житлового будинку. З метою перевірки відомостей про власника та обмежень по будинку [PERSON] та [PERSON] звернулися до приватного нотаріуса Петровської Л.О., якою встановлено, що будинок належить [PERSON] , однак має заборону на відчуження відповідно до договору іпотеки, укладеного між [PERSON] та АТ КБ «Приватбанк». Представник Банку 07.08.2023 надав заяву про повне виконання кредиторських зобов`язань та про припинення дії іпотечного договору. На дату укладення Договору купівлі-продажу житлового будинку нотаріус повторно провела перевірку, факт відсутності обтяжень та заборон відображено в Договорі. [PERSON] сплатила кошти за придбане майно, що відображено у Договорі, є є добросовісним набувачем. Просив у задоволенні позову відмовити. Відповідачка [PERSON] , про дату час та місце судового розгляду повідомлена в установленому законом порядку, в судові засідання не з`явилась, її представник [PERSON] в судовому засіданні позов не визнав, з викладених у відзиві на позов підстав, просив відмовити у задоволенні позову. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі. 05.06.2024 позивач через систему «Електронний суд» звернувся до суду з цим позовом. 07.06.2024 суд отримав інформацію про зареєстроване місце проживання відповідачів, відкрив спрощене позовне провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 04.07.2024. 21.06.2024 до суду надійшла заява відповідачки [PERSON] та її представника [PERSON] про вступ у справу як представника 24.06.2024 до суду надійшла заява [PERSON] про перехід до розгляду справи у порядку загального позовного провадження. Також надійшов відзив представника відповідачки [PERSON] адвоката Рівнячка Л.С. на позовну заяву. 27.06.2024 до суду надійшов відзив відповідачки [PERSON] та її представника [PERSON] на позовну заяву. 03.07.2024 представник позивача [PERSON] подав клопотання, просив відкласти розгляд справи, надавши можливість підготувати відповідь на відзиви відповідачів. 04.07.2024 представник відповідачки [PERSON] подав клопотання про відкладення розгляду справи. Представник відповідачки [PERSON] подав заяву про перехід до розгляду справи у загальному провадженні, просив витребувати у приватного нотаріуса копії матеріалів щодо оформлення договору купівлі-продажу. 04.07.2024 до суду надійшла заява приватного нотаріуса Шепетівського районного нотаріального округу Петровської Л.О. про розгляд справи у її відсутності, у якій третя особа зазначила, що позов не підтримує. 04.07.2024 суд постановив ухвалу про розгляд справи у загальному провадженні, призначив підготовче засідання на 10.09.2024, задовольнив клопотання про витребування доказів. 10.09.2024 представник позивача [PERSON] подав клопотання, просив перенести розгляд справи, надати додатковий час для підготовки пояснень на обгрунтування позовних вимог. Підготовче засідання відкладено на 25.09.2024. 18.09.2024 представник позивача [PERSON] подав відповідь на відзив на позовну заяву, до якої долучив копію додаткової угоди до кредитного договору, виписку по рахунку [PERSON] 24.09.2024 до суду надійшла заява третьої особи [PERSON] про розгляд справи у її відсутності та копії витребуваних у неї доказів. 24.09.2024 до суду надійшли додаткові пояснення представника позивача [PERSON] . Підготовче зсідання відкладено на 15.10.2024. 15.10.2024 суд постановив ухвалу, якою закрив підготовче засідання та призначив справу до судового розгляду на 18.11.2024. Розгляд справи відкладено на 02.12.2024 у зв`язку з відключенням електроенергії. В справі оголошувалася перерва до 18.12.2024, відкладався розгляд справи на 05.02.2025. Виклад встановлених судом обставин та зміст спірних правовідносин Суд встановив, що 02.08.2007 [PERSON] (прізвище після укладення шлюбу - [PERSON] ) та ЗАТ КБ «Приватбанк» (в подальшому назву змінено на ПАТ КБ «Приватбанк», після чого на АТ КБ «Приватбанк») уклали кредитний договір № НМС0GК00002748, відповідно до умов якого позичальник отримала кредит у розмірі 111250,00 грн строком до 01.08.2017 у вигляді невідновлюваної кредитної лінії, з яких 100000,00 грн - на споживчі цілі, а 11250,00 грн - на сплату страхових платежів, зі сплатою процентів за користування кредитом в розмірі 1,17% на місяць на суму залишку заборгованості за кредитом, винагороди за надання фінансового інструменту в розмірі 0,2% від суми виданого кредиту, з встановленим періодом сплати платежів з 02 до 07 числа кожного місяця. Тоді ж у забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором, ЗАТ КБ «Приватбанк» та [PERSON] уклали договір іпотеки № НМС0GК00002748, посвідчений приватним нотаріусом Шепетівського міського нотаріального округу Хмельницької області Петровською Л.О., зареєстрований в реєстрі за № 4818, відповідно до умов якого [PERSON] надала в іпотеку належне їй на праві власності нерухоме майно, а саме: домоволодіння [ADDRESS] , загальною площею 48,7 кв. м, житловою площею 30,9 кв. м. 02.08.2007 на підставі Договору іпотеки в єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна зареєстроване обтяження за № 5417985. 26.07.2016 ПАТ КБ «Приватбанк» надіслав [PERSON] вимогу №Е.НМ.0.0.0.0/1-1495, якою запропонував протягом 30 календарних днів з моменту направлення вказаного повідомлення погасити в повному обсязі заборгованість за кредитним договором №НМС0GK00002748 від 02.08.2007 в сумі 652235 грн, а також попередив про те, що у разі невиконання зазначеної вимоги, Банк зареєструє за собою право власності на будинковолодіння [ADDRESS] . 11.10.2016 на підставі договору іпотеки та поданої Банком заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 11.10.2016, державний реєстратор Ачкасова А.З. провела державну реєстрацію речових прав на домоволодіння [ADDRESS] з внесенням відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про право власності за № 16873354 від 11.10.2016 за ПАТ КБ «Приватбанк». 08.01.2019\~АТ КБ\~«Приватбанк» та\~ [PERSON] \~( [PERSON] )\~уклали додаткову\~угоду №1 до кредитного договору №НМС0GK00002748 від 02.08.2007 року, відповідно до якої Банк зобов`язався здійснити прощення частини заборгованості, що виникла за Договором, в частині заборгованості по сплаті основного боргу на 0,00 грн, процентів на 149999,59 грн, по сплаті комісії на 1800 грн, пені на 531332,47 грн, судових витрат та штрафів на 0,00 грн за умови виконання умов цієї додаткової угоди та договору. Сторони домовилися встановити на дату підписання додаткової угоди заборгованість за договором у розмірі 19131,84 грн, що складає заборгованість за основним боргом. Позичальник зобов`язалася погасити заборгованість за договором у розмірі 19131,84 грн до 08.01.2019 року. При укладенні додаткової угоди Банк не повідомляв [PERSON] про задоволення своїх вимог, шляхом оформлення права власності на предмет іпотеки 11.10.2016. В серпні 2019 року [PERSON] , маючи намір продати будинок, дізналась, що власником будинку [ADDRESS] є ПАТ КБ «Приватбанк». 10.11.2020 Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області постановив рішення у справі № 688/684/20, яким частково задовольнив позов [PERSON] , [PERSON] до АТ КБ «Приватбанк», державного реєстратора відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень Управління з питань реєстрації Хмельницької міської ради Ачкасової А.З., Управління з питань реєстрації Хмельницької міської ради в особі відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора про реєстрацію права власності, скасування запису про право власності. Визнав протиправним та скасував рішення державного реєстратора Ачкасової А.3. від 12.10.2016 про реєстрацію права власності на житловий будинок [ADDRESS] за ПАТ КБ «Приватбанк». Припинив право власності АТ КБ «Приватбанк» на житловий будинок [ADDRESS] . Визнав право власності на житловий будинок [ADDRESS] , загальною площею 48,7 кв. м, житловою площею 30,9 кв.м за [PERSON] . 07.10.2021 Хмельницький апеляційний суд ухвалив постанову у справі № 688/684/20, якою апеляційну скаргу АТ КБ «Приватбанк» задовольнив частково. Рішення Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 10.11.2020 в частині часткового задоволення позовних вимог до державного реєстратора Ачкасової А. 3. та Управління з питань реєстрації Хмельницької міської ради скасував і ухвалив в цій частині нове рішення про відмову в задоволенні позову до цих відповідачів. В решті рішення суду першої інстанції залишив без змін. 07.09.2022 Верховний Суд у справі № 688/684/20 рішення Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 10.11.2020, у його незміненій частині, та постанову Хмельницького апеляційного суду від 07.10.2021 залишив без змін. 07.08.2023 представник іпотекодержателя АТ КБ «Приватбанк» Брацька І.М., що діяла на підставі довіреності від 06.10.2022, виданої заступником керівника Дирекції, директором департаменту Бодровою К.В., подала заяву іпотекодержателя про повне виконання кредиторських зобов`язань та про припинення дії іпотечного договору за №20.1.0.0.0/7-230807/22432. Згідно із вказаною заявою представник Банку зазначає, що у зв`язку з повним виконанням [PERSON] зобов`язань по кредитному договору № НМС0GК00002748 від 02.08.2007, договір іпотеки №НМС0GК00002748 між Приватбанком і [PERSON] припинив дію. Приватбанк просить здійснити державну реєстрацію припинення заборони відчуження щодо об`єктів нерухомого майна (домоволодіння за адресою [ADDRESS] ); іпотеки щодо об`єктів нерухомого майна (домоволодіння за адресою [ADDRESS] ). 11.08.2023 державний реєстратор прав на нерухоме майно Хом`як О.Ю., на підставі заяви [PERSON] від 09.08.2023 № 56559472 та рішення у справі № 688/684/20 провів державну реєстрацію права власності на житловий будинок [ADDRESS] за [PERSON] . 14.08.2023 [PERSON] та [PERSON] уклали договір купівлі-продажу житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: [ADDRESS] . Даний договір посвідчений приватним нотаріусом Шепетівського районного нотаріального округу Хмельницької області Петровською Л.О. та зареєстрований у реєстрі за № 1480. 14.08.2023 право власності на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] зареєстровано за [PERSON] , номер запису про право власності 51359255. Встановлені судом обставини підтверджуються копіями кредитного договору та договору іпотеки, укладеними між позивачем та [PERSON] , додатковою угодою до кредитного договору, відомостями з державного реєстру про реєстрацію прав власності на нерухоме майно, копіями рішення Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 10.11.2020, постанови Хмельницького апеляційного суду від 07.10.2021, постанови Верховного суду від 07.09.2022, договору купівлі-продажу житлового будинку від 14.08.2023, заявою іпотекодержателя про державну реєстрацію припинення заборони відчуження та іпотеки, іншими матеріалами справи. Застосовані норми права, Мотиви та висновки суду. Згідно із положеннями, зокрема, ст.ст. 15, 16 Цивільного кодексу України, правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання її прав, свобод чи інтересів. З урахуванням цих норм, суд повинен установити чи було порушено, не визнано або оспорено права, свободи чи інтереси заявника, i залежно від установленого, вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні, в залежності від наявності для цього відповідних підстав, встановлених законом або договором. Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, а підставою позову - факти, які обґрунтовують вимогу про захист права чи законного інтересу. При цьому особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. В свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах, і у разі встановлення порушеного права з`ясувати чи буде воно відновлено у заявлений спосіб. Предметом позову у даній справі є вимога позивача до відповідачів про визнання права іпотекодержателя та звернення стягнення на предмет іпотеки, з підстав відновлення заборгованості [PERSON] за кредитним договором № НМС0GК00002748 від 02.08.2007, після скасування державної реєстрації права власності та припинення права власності АТ КБ «Приватбанк» на житловий будинок [ADDRESS] , визнання права власності на вказаний житловий будинок, що є предметом іпотеки за [PERSON] та переходу права на іпотечне майно до [PERSON] . Відповідно до частин 1, 2 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (ст. 526 ЦК України). Відповідно до ст. 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком. В силу застави кредитор (заставодержатель) має право у разі невиконання боржником (заставодавцем) зобов`язання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторам цього боржника, якщо інше не встановлено законом (572 ЦК України) На підставі ст. 589 ЦК України у разі невиконання обов`язків, забезпечених заставою, заставодержатель отримує право звернення стягнення на предмет застави. За змістом статтею 575 ЦК України іпотека є видом застави. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про іпотеку» іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом. Відповідно до\~ч.ч.\~5,\~7\~ст.\~З Закону\~України «Про\~іпотеку» іпотека\~має похідний\~характер від\~основного зобов`язання\~і є\~дійсною до\~припинення основного\~зобов`язання\~або до\~закінчення строку\~дії іпотечного\~договору. Пріоритет права іпотекодержателя на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки відносно зареєстрованих у встановленому законом порядку прав чи вимог інших осіб на передане в іпотеку нерухоме майно виникає з моменту державної реєстрації іпотеки. Зареєстровані права та вимоги на нерухоме майно підлягають задоволенню згідно з їх пріоритетом - у черговості їх державної реєстрації. За рахунок предмета іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити свою вимогу за основним зобов`язанням у повному обсязі або в частині, встановленій іпотечним договором, що визначена на час виконання цієї вимоги, включаючи сплату процентів, неустойки, основної суми боргу та будь-якого збільшення цієї суми, яке було прямо передбачене умовами договору, що обумовлює основне зобов`язання (ч. 1 ст. 7 Закону України «Про іпотеку»). Згідно з ч. 1, 2 статті 23 Закону України «Про іпотеку» у разі переходу права власності (права господарського відання, спеціального майнового права) на предмет іпотеки від іпотекодавця до іншої особи, у тому числі в порядку спадкування чи правонаступництва, іпотека є дійсною для набувача відповідного нерухомого майна навіть у випадку, якщо до відома набувача не доведена інформація про обтяження майна іпотекою. Особа, до якої перейшло право власності (право господарського відання, спеціальне майнове право) на предмет іпотеки, набуває статус іпотекодавця і має всі його права та несе всі його обов`язки за іпотечним договором в обсязі та на умовах, що існували до набуття такою особою права власності на предмет іпотеки. Згідно з ч. 1 ст. 33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону. За приписами процесуального законодавства позивачами є особи, які подали позов або в інтересах яких подано позов про захист порушеного, невизнаного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. Відповідачами є особи, яким пред`явлено позовну вимогу. Тобто, учасники справи - це суб`єкти матеріально-правових відносин, які виступають на захист своїх інтересів, і на яких поширюється законна сила судового рішення. Позивачем є особа, яка має право вимоги (кредитор), а відповідачем - особа, яка повинна виконати зобов`язання (боржник). Відповідачами у позові про визнання права іпотекодержателя стосовно іпотечного майна та звернення стягнення на предмет іпотеки є іпотекодавець чи інша особа, до якої перейшло право власності на предмет іпотеки від іпотекодавця, у тому числі в порядку спадкування чи правонаступництва, навіть у випадку, якщо до відома набувача не доведена інформація про обтяження майна іпотекою. Суд встановив, що уповноважений представник позивача АТ КБ «Приватбанк» Брацька І.М., що діяла на підставі довіреності від 06.10.2022, виданої заступником керівника Дирекції, директором департаменту Бодровою К.В., як представник іпотекодержателя об`єкту нерухомого майна (домоволодіння за адресою [ADDRESS] ) подала 07.08.2023 заяву іпотекодержателя про повне виконання [PERSON] кредиторських зобов`язань та про припинення дії іпотечного договору за №20.1.0.0.0/7-230807/22432. Представник АТ КБ «Приватбанк» зазначила, що у зв`язку з повним виконанням зобов`язань по кредитному договору № НМС0GК00002748 від 02.08.2007, договір іпотеки №НМС0GК00002748 між Приватбанком і [PERSON] припинив дію. Від імені АТ КБ «Приватбанк» просила здійснити державну реєстрацію припинення заборони (відчуження) та іпотеки щодо об`єктів нерухомого майна (домоволодіння за адресою [ADDRESS] ). Саме вказана заява представника позивача АТ КБ «Приватбанк» Брацької І.М. стала підставою для зняття заборони та державної реєстрації права власності на житловий будинок [ADDRESS] за [PERSON] 14.08.2023. Суд зауважує, що заява про припинення заборони (відчуження) та іпотеки щодо об`єкту нерухомого майна подана представником іпотекодержателя АТ КБ «Приватбанк» після набрання чинності судовим рішенням, яким припинено право власності АТ КБ «Приватбанк» на житловий будинок [ADDRESS] за [PERSON] 14.08.2023 та відновлено право власності на вказаний житловий будинок за [PERSON] , що за твердженням представника позивача стало підставою для відновлення заборгованості [PERSON] перед АТ КБ «Приватбанк» за кредитним договором, який забезпечувався іпотекою. Отже станом на час укладення [PERSON] та [PERSON] договору купівлі-продажу житлового будинку [ADDRESS] , зазначений будинок не був під забороною, а позивач АТ КБ «Приватбанк» не мав права іпотекодержателя на зазначений об`єкт нерухомого майна. \~ \~ \~ \~Відтак позивачем\~не доведено\~того,\~що відповідач\~ [PERSON] ,\~укладаючи 14.08.2023\~договір купівлі-продажу житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: [ADDRESS] , порушила вимоги пункту 20.7 договору іпотеки, яким встановлено обов`язок Іпотекодавця не відчужувати предмет іпотеки без письмової згоди на це Іпотекодержателя. Зазначений договір іпотеки №НМС0GК00002748 від 02.08.2007 припинив свою дію, у зв`язку з повним виконанням [PERSON] зобов`язань по кредитному договору № НМС0GК00002748 від 02.08.2007, про що уповноваженим представником іпотекодержателя АТ КБ «Приватбанк» Брацькою І.М. подано відповідну заяву. \~ \~ \~ \~Позивачем також\~не доведено\~того,\~що до\~відповідачки [PERSON] \~після придбання\~за договором\~купівлі-продажу\~від \~14.08.2023\~житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: [ADDRESS] , перейшли права та обов`язки іпотекодавця за іпотечним договором в обсязі та на умовах, що існували до набуття такою особою права власності на предмет іпотеки, тобто на забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором № НМС0GК00002748 від 02.08.2007, що був укладений між [PERSON] та АТ КБ «Приватбанк». Так 11.08.2023 договір іпотеки №НМС0GК00002748 від 02.08.2007 припинив свою дію, були припинені заборона (відчуження) та іпотека щодо об`єкту нерухомого майна (домоволодіння за адресою [ADDRESS] ) на підставі заяви уповноваженого представника іпотекодержателя АТ КБ «Приватбанк» Брацької І.М. від 07.08.2023. \~ \~ \~ \~Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову, оскільки позивачем не доведено порушення його права як іпотекодержателя об`єкту нерухомого майна (домоволодіння за адресою [ADDRESS] ). Розподіл судових витрат. Згідно ч.ч. 1, 3 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно із ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку з відмовою у задоволенні позову повністю, судовий збір, сплачений при звернення до суду покладається на позивача.

Outcome: dismissed