Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-12 00:00:00

16\~січня 2025 року адвокат Залокоцька В.Д., в інтересах [PERSON] звернулася до суду із позовною заявою до Шаргородської міської ради Жмеринського району Вінницької області, про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Зазначила, що [INFO] в м. Шаргород, Жмеринський район, Вінницька область, помер [PERSON] . При житті [PERSON] склав заповіт, за яким спадкоємцем його майна визначений [PERSON] .. [PERSON] на день смерті [INFO] постійно проживав та був зареєстрований у [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, яке складається, зокрема, із земельної частки (паю) площею 2,121 га, цільове призначення якої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Земельна ділянка розташована в м. Шаргород Жмеринського району Вінницької області, і належала спадкодавцю на підставі витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, кадастровий номер земельної ділянки 0525310100:03:001:0101. Тому, спадщина після смерті [PERSON] ніким не була прийнята, спадкова справа не відкривалася. Позивач не подав вчасно нотаріусу заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , оскільки не був обізнаний про наявність у власності спадкодавця земельної ділянки. Спадкодавець ніколи не повідомляв про те, що має земельну ділянку чи отримує орендну плату від будь-якого підприємства за оренду землі, самостійно він земельну ділянку не обробляв. Від голови фермерського господарства «ЮТЕРА» позивач дізнався, що у [PERSON] наявна земельна ділянка, яка знаходиться в оренді ФГ «ЮТЕРА», що необхідно оформляти спадкові права на цю земельну ділянку. Після цього позивач звернувся до Шаргородської державної нотаріальної контори з метою оформлення спадщини після смерті батька, проте, державний нотаріус Шаргородської ДНК Вінницької області [PERSON] відмовив у оформленні спадщини, посилаючись на пропуск строків для прийняття спадщини. Позивач пропустив строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини. Причиною пропуску строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини стало те, що позивачеві не було відомо про наявність спадкового майна і про вказані обставини він дізнався випадково. Зазначену причину пропуску строку для прийняття спадщини позивач вважає поважною. Представник позивача просить визнати строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] пропущеним [PERSON] з поважних причин та визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , в три місяці, починаючи з дня набрання рішенням суду у цій справі законної сили. Ухвалою суду від 20 січня 2025 року цю позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання (а.с.28). У підготовче засідання позивач та представник позивача не з`явилися. 13 лютого 2025 року від представника позивача адвоката Залокоцької В.Д. до суду надійшла заява, в якій вона просить розгляд справи проводити у відсутність позивача та його представника, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити, не заперечує щодо винесення рішення у підготовчому засіданні (а.с.33). Представник відповідача\~в підготовче\~засідання не\~з`явився,\~однак 23 січня 2025 року подав до суду заяву, в якій просив справу розглянути без участі представника Шаргородської міської ради, проти задоволення позову, в тому числі в підготовчому засіданні, не заперечують (а.с.30). Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Оцінивши досліджені у судовому засіданні докази, суд доходить висновку, що позов слід задовольнити, виходячи із такого. [INFO] в м. Шаргород, Жмеринський район, Вінницька область, помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с.6). Відповідно до копії заповіту від 27 травня 2017 року, [PERSON] на випадок своєї смерті зробив наступне розпорядження: земельну ділянку площею 2,121 гектарів, яка розташована в м. Шаргород Шаргородського району Вінницької області, що належить йому на підставі Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, індексний номер: 84199290, виданого виконавчим комітетом Шаргородської міської ради Шаргородського району Вінницької області 04.04.2017 року, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер: 0525310100:03:001:0101, заповів [PERSON] (а.с.7). Згідно з копією витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №47880632 від 27 травня 2017 року, Шаргородською державною нотаріальною конторою Вінницької області 27 травня 2017 року було посвідчено заповіт [PERSON] (а.с.7 на звороті). Відповідно до копії витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №84199290 від 04 квітня 2017 року, земельна ділянка з кадастровим номером 0525310100:03:001:0101, призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована в м. Шаргород Шаргородського району Вінницької області належала [PERSON] (а.с.8). Згідно з копією довідки №607 від 03 грудня 2024 року, [PERSON] , [INFO] , на день своєї смерті [INFO] , дійсно проживав та був зареєстрований по [ADDRESS] (а.с.9). Постановою державного нотаріуса Шаргородського державної нотаріальної контори Вінницької області Хлапоніним О.О. №18/02-31 від 09 січня 2025 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, з підстави пропуску нею строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.10). Відповідно до копії повідомлення від 03 грудня 2024 року, голова ФГ «ЮТЕРА» просить позивача оформити земельну ділянку, яка залишилась після смерті [PERSON] для подальшого укладення договору оренди землі (а.с.15). Згідно з повідомленням Шаргородської державної нотаріальної контори Вінницької області №82/01-16 від 30 січня 2025 року, спадкова справа до майна померлого [PERSON] , який помер [INFO] , не заводилася, згідно алфавітний книг обліку спадкових справ за 2021-2025 роки (а.с.32). Судом установлено, що позивач [PERSON] пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] з поважних причин. Установленим судом обставинам відповідають цивільні правовідносини, пов`язані зі спадкуванням, які регулюються Цивільним кодексом України (далі ЦК України). Так, згідно зі статтями 1216 та 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Частинами 1 та 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця (ч. 1 ст. 1221 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом, зокрема, можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини. Частиною 1 ст. 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з ч. 2 ст. 1269 ЦК України заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно із частинами 1, 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За приписами\~ч.\~1,\~2\~ст.\~10\~ЦПК\~України\~суд при\~розгляді\~справи\~керується принципом\~верховенства\~права. Суд розглядає справи відповідно до\~Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Відповідно до ч. 1-3 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. За приписами ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Пунктом 2 Постанови пленуму Верховного суду України № 14 від 18 грудня 2009 року встановлено, що обґрунтованим визнається рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні і які відповідають вимогам закону про їх належність та допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню, а також якщо рішення містить вичерпні висновки суду, що відповідають встановленим на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи. З огляду на викладене, суд вважає поважною та обґрунтованою причину пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] з огляду на це, на переконання суду, позивачу слід визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини тривалістю в три місяці, який слід відраховувати з дня набрання рішенням суду законної сили. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ураховуючи викладене вище, суд доходить висновку про повне задоволення позову.

Outcome: approved