Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-13 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Комунального підприємства «Уманьводоканал» Уманської міської ради про поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та просив постановити судове рішення, відповідно до якого поновити [PERSON] на посаді головного інженера Комунального підприємства «Уманьводоканал» Уманської міської ради; стягнути з Комунального підприємства «Уманьводоканал» Уманської міської ради на користь [PERSON] середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 21 листопада 2020 року по день винесення судового рішення та судовий збір у розмірі 1681 грн 60 коп. \~ \~ \~ \~В обґрунтування позову зазначив, що 01 вересня 2004 року наказом № 380 його було призначено на посаду інженера по охороні техпраці та технагляду КП «Уманьводоканал». В подальшому, через 9 років сумлінної праці, наказом від 19.09.2013 № 391 його було переведено на посаду головного інженера КП «Уманьводоканал», де він працював понад сім років по останній час. Таким чином, з 01 вересня 2004 року і до 20 листопада 2020 року він перебував у трудових відносинах з Комунальним підприємством «Уманьводоканал» Уманської міської ради. Трудовий стаж на вказаному підприємстві складає понад 16 років. Протягом 16-річного періоду роботи він має ряд заохочень за сумлінне ставлення до своїх трудових обов`язків. \~ \~ \~ \~Наказом № 00000000035 0000000196 від 20 листопада 2020 року його було звільнено із займаної посади на підставі п. 3 ч. 1 ст. 40 КЗпП України, за систематичне невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на працівника трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. \~ \~ \~ \~Вважає, що його звільнення є неправомірним, винесеним з порушенням вимог чинного трудового законодавства, за відсутності в його діях події і складу трудових правопорушень у 2020 році, зі звільненням за проступок, вчинений до моменту накладення на нього догани, при відсутності факту систематичності порушень трудового законодавства в його діях, при неналежному оформленні фактів можливих порушень трудового законодавства, а тому він підлягає поновленню на посаді інженера КП «Уманьводоканал». \~ \~ \~ \~Вказує, що на початку літа 2020 року у нього виникла конфліктна ситуація із родичем керівника відповідача КП «Уманьводоканал», внаслідок чого в середині літа 2020 року у нього склалися стійкі неприязні стосунки із безпосереднім керівником підприємства. \~ \~ \~ \~Як наслідок, наказом від 31.08.2020 № 274 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності головного інженера [PERSON] » на нього, [PERSON] , накладене дисциплінарне стягнення у вигляді догани. Як зазначається в тексті оспорюваного наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності від 31.08.2020 № 274, на думку адміністрації відповідача КП «Уманьводоканал», йому оголошена догана за «…порушення трудової дисципліни у зв`язку з неналежним виконанням посадових обов`язків в частині нездійснення контролю щодо вчасної ліквідації аварії 28.08.2020 на водоводі Біла Церква-Умань». \~ \~ \~ \~Наказ про притягнення його до дисциплінарної відповідальності від 31.08.2020 № 274 не відповідає дійсним обставинам справи, є протиправним та таким, що підлягає скасуванню по низці причин та підстав, викладених ним у раніше поданій позовній заяві на адресу Уманського міськрайонного суду Черкаської області. \~ \~ \~ \~28 серпня 2020 року він здійснював постійний контроль за ходом та станом ліквідації аварії, цього дня особисто прибув на місце аварії у Жашківський район, де дав безпосередні вказівки щодо подальших дій працівників, задіяних у виконанні робіт. Його дії та рішення під час ліквідації аварії водогону були раціональними, логічними, відповідали вимогам чинного законодавства про працю та вимогам його посадової інструкції; під час ліквідації аварії свої посадові обов`язки він виконував сумлінно, залучення екскаватора в перший день, 28 серпня 2020 року, до відведення води, здійснювалось незалежно від його вказівок, та на його переконання, було недоцільним. Під час ліквідації аварії в період 27-28 серпня 2020 року він керувався виключно інтересами підприємства, інтересами мешканців міста Умані, та вимогами трудового законодавства, відповідно, порушень трудової дисципліни з його боку допущено не було, а відтак оспорюваний ним наказ від 31.08.2020 № 274 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності головного інженера [PERSON] » є необґрунтованим, несправедливим, незаконним та підлягає скасуванню. \~ \~ \~ \~Наказ відповідача від 31.08.2020 № 274 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності головного інженера [PERSON] » ним оскаржений до Уманського міськрайонного суду. \~ \~ \~ \~В подальшому, 20 листопада 2020 року, в перший день його виходу на роботу після майже трьохмісячної хвороби, яка тривала з 01 вересня 2020 року по 19 листопада 2020 року включно, о 10 годині ранку у вестибюлі КП «Уманьводоканал» йому було вручено два накази, а саме: наказ від 20 листопада 2020 року № 354 «Про надання письмових пояснень головним інженером [PERSON] » та наказ від 20 листопада 2020 року № 355 «Про надання письмових пояснень головним інженером [PERSON] » \~ \~ \~ \~Винесенням наказів № 354 та № 355 від 20 листопада 2020 року адміністрація відповідача КП «Уманьводоканал» зайняла позицію притягнення його до дисциплінарної відповідальності за два факти порушення трудової дисципліни, а саме: порушення при виконанні планово-попереджувальних робіт за 1 півріччя 2020 року (наказ відповідача № 354 від 20.11.2020); порушення виявлених з 19.10.2020 по 23.10.2020 вимог санітарного законодавства у сфері питної води та питного водопостачання (наказ відповідача № 355 від 20.11.2020). \~ \~ \~ \~При цьому, згідно обох наказів відповідача, які йому надали для ознайомлення о 10-й годині ранку у вестибюлі КП «Уманьводоканал», від нього вимагалось надання пояснень до 10.00 год., в день ознайомлення з наказом. Зазначає, що приймальня КП «Уманьводоканал», через яку необхідно пройти, щоб потрапити у його кабінет як головного інженера підприємства, з самого початку робочого дня була зачинена, внаслідок чого він був позбавлений фактичної можливості потрапити до свого кабінету для того щоб взяти окуляри та написати пояснення по фактам, викладеним в наказах № 354 та 355 від 20.11.2020. \~ \~ \~ \~Також, його адміністрацією відповідача було позбавлено часу для написання пояснень, оскільки при зачиненому кабінеті від нього вимагали в 10 годин ранку написати пояснення з обмеженням строку до 10 годин ранку цього дня. \~ \~ \~ \~Йому не було надано матеріалів та не конкретизовано суть претензій до нього. \~ \~ \~ \~Одразу після ознайомлення його з наказами № 354 та № 355 від 20.11.2020 «Про надання письмових пояснень головним інженером [PERSON] », адміністрація відповідача повідомила його про те, що рішення про звільнення його з роботи вже прийнято, підставою для звільнення є наявність трьох порушень трудової дисципліни протягом року, що свідчить про систематичність, він пропустив строк для надання пояснень по фактах виявлених порушень чинного трудового законодавства, і його, не надавши можливості зайти у свій кабінет щоб забрати особисті речі, зокрема, окуляри якими він користується, інші особисті речі, було видворено за межі території підприємства відповідача. Звертає увагу, що його особисті речі були передані йому іншими працівниками підприємства через декілька днів після його звільнення, при цьому згідно усної вказівки керівництва його позбавлено доступу на територію підприємства, так як охоронники КП «Уманьводоканал» з 20 листопада 2020 року жодного разу не пропустили його через ворота та прохідну підприємства. \~ \~ \~ \~Таким чином, 20 листопада 2020 року адміністрація відповідача, в порушення вимог ст. 149 КЗпП України, не надала та не забезпечила йому можливості надати ні усні, ні письмові пояснення з приводу викладених в наказах № 354 та № 355 від 20 листопада 2020 року обставин. \~ \~ \~ \~Адміністрацією відповідача КП «Уманьводоканал», при спробі притягнення його до дисциплінарної відповідальності за неналежне виконання планово-попереджувальних робіт на підприємстві за 1 півріччя 2020 року, допущено ряд істотних порушень чинного трудового законодавства, які у своїй сукупності однозначно та беззаперечно доводять про безпідставність та незаконність накладення на нього стягнення у вигляді звільнення. \~ \~ \~ \~Зазначене в наказі № 354 від 20 листопада 2020 року порушення є неконкретизованим, невизначеним у часі, та надуманим. Роботодавець не визначив дату вчинення порушення трудової дисципліни, вказавши в наказі № 354 від 20 листопада 2020 року загальний 183-денний термін, з якого незрозуміло, порушення трудової дисципліни було вчинене 01 січня, 01 червня, чи носило триваючий характер. Роботодавець не вказав які конкретно порушення та не вказав назви і пункти нормативних актів або посадових інструкцій, що були ним порушені. Невизначення конкретної дати порушення трудової дисципліни, відсутність посилання на норму закону або пункт внутрішнього документу, з боку роботодавця, є вагомою обставиною неможливості написання письмових пояснень по такому неконкретизованому факту з його боку. \~ \~ \~ \~Як зазначалося вище, в дійсності причиною упередженого ставлення до нього з боку адміністрації КП «Уманьводоканал» є конфліктна ситуація із родичем керівника відповідача. \~ \~ \~ \~Вважає, що в діях відповідача КП «Уманьводоканал» Уманської міської ради встановлено ряд істотних порушень чинного трудового законодавства при звільненні його із займаної посади, у зв`язку із чим його право на працю, закріплене в ст. 43 Конституції України, порушено відповідачем та підлягає захисту і поновленню. \~ \~ \~ \~28.01.2021 директором КП «Уманьводоканал» Токаревим Ю.М. до суду подано відзив на позовну заяву, в якому просив суд відмовити у задоволенні позову [PERSON] до КП «Уманьводоканал» КМР про поновлення на роботі та стягнення середньомісячного заробітку за час вимушеного прогулу. Вивчивши обґрунтування позовної заяви позивача, відповідач повністю заперечує викладені в ній доводи, котрі не обґрунтовані жодними належними доказами. \~ \~ \~ \~Вказав, що 27 серпня 2020 року при обстеженні бригадою КП «Уманьводоканал» водогону Біла Церква Умань, на території Жашківського району близько 13 години було виявлено виток води з трубопроводу. Начальником дільниці ВНС 4-го підйому [PERSON] було проінформовано директора [PERSON] та позивача про ситуацію та пошкодження на водогоні. В подальшому, того ж дня, директором відповідача була скликана екстрена нарада. На нараді начальником дільниці [PERSON] повідомлено, що для ремонту водогону на місці прориву (пошкодження) необхідно використовувати екскаватор. Оскільки екскаватора в розпорядженні КП «Уманьводоканал» немає, потрібно було залучати сторонню організацію. На нараді позивач зазначив, що він добре знає місцевість та запропонував залучити до виконання робіт малий гусеничний екскаватор, який належить СПМК «Череватий Ю.». Пропозиції щодо оренди іншої техніки в інших організаціях були проігноровані позивачем. \~ \~ \~ \~На вечірній нараді 27.08.2020 головним інженером Ткаченком було озвучено, що робити по ліквідації аварії на водогоні Біла Церква Умань він розпочне лише з понеділка, тобто через 4 дні, з 31.08.2020. \~ \~ \~ \~Враховуючи складність ситуації та великий обсяг втрат води, керівниками відділів, що були присутні на нараді, проінформовано директора підприємства про ситуацію та результати наради. \~ \~ \~ \~У зв`язку з невідкладністю ліквідації аварії, директор КП «Уманьводоканал» домовився з керівником СПМК про оренду малого екскаватора, який визначив головний інженер Ткаченко. \~ \~ \~ \~28.08.2020 для виконання робіт по ліквідації аварії до місця аварії було направлено орендовану техніку. Близько 10 години, бригада КП «Уманьводоканал», за вказівкою директора приступила до виконання підготовчих робіт, розчистки місцевості, розкопування канав для відтоку води, облаштування місцевості для роботи екскаватора. \~ \~ \~ \~Ближче до 12 години 28.08.2020, орендований екскаватор розпочав проводити земляні роботи на місці аварії. \~ \~ \~ \~Близько 14 години, на місце аварії прибув головний інженер Ткаченко, яким в подальшому було наказано машиністу екскаватора припинити роботу. Також за його наказом техніку було завантажено на трал та відправлено до м. Умань. В подальшому позивач наказав бригаді вручну розкопати канави для відтоку води (розширити) та їхати до Умані. \~ \~ \~ \~Рішення про припинення робіт на місці аварії та припинення роботи техніки були прийняті головним інженером одноособово, на доводи працівників бригади щодо необхідності в продовженні роботи техніки позивач не відреагував. Про ситуацію не доповів керівнику, хоча згідно посадової інструкції головний інженер безпосередньо підпорядковується директору підприємства. \~ \~ \~ \~28.08.2020 начальник дільниці [PERSON] невідкладно проінформував директора КП «Уманьводоканал» про ситуацію та про вказівку позивача щодо термінового припинення робіт. \~ \~ \~ \~29.09.2020 за наказом директора підприємства, у вихідний день, бригада слюсарів на чолі з начальником дільниці [PERSON] виїхала на місце аварії для продовження ліквідації аварії, також директором було залучено більш потужну техніку для роботи, за попереднім погодженням з бригадою. \~ \~ \~ \~Аварію на водогоні Біла Церква Умань на території Жашківського району було усунуто 29.08.2020. 31.08.2020 сталася ще одна аварія на водогоні Біла Церква Умань в районі с. Соколівка с. Конела. \~ \~ \~ \~Отже, у зв`язку з неналежним виконанням головним інженером Ткаченком своїх посадових обов`язків, аварія не була б усунута 29.08.2020, більше того, рішення позивача щодо залучення малого екскаватора та зупинення його роботи призвело до понесення матеріальних збитків підприємством установи у сумі 11 855 грн 52 коп. Тому 31 серпня 2020 року секретар підприємства ознайомила головного інженера [PERSON] з наказом № 274 від 31.08.2020 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності головного інженера [PERSON] ». \~ \~ \~ \~Крім того, зазначає про те, що в тексті позовної заяви позивач вказує на особисту неприязнь з директором підприємства, що є безпідставним та не заслуговує на увагу, оскільки ним жодним чином не конкретизовано особу (родича) та взагалі нічим не підтверджено. Жодних неприязних стосунків між позивачем та керівником відповідача не існує. \~ \~ \~ \~Вказує, що позивач фактично своїми наказами та розпорядженнями припинив проведення ремонтних робіт, зупинив роботу орендованого екскаватора, тобто фактично перешкоджав ліквідації аварії на водогоні Біла Церква Умань на території Жашківського району. За його ініціативи було залучено визначений ним екскаватор та за його ініціативи роботу екскаватору було зупинено. \~ \~ \~ \~Також не погоджується з твердженнями позивача про отримання двох наказів о 10 годині 20 листопада 2020 року, оскільки робочий день у КП «Уманьводоканал» УМР розпочинається з 08.00 год. Зазначає, що накази були вручені позивачу в період часу з 08 год. 00 хв. до 08 год. 25 хв. безпосередньо у приміщенні приймальні. Жодних дій направлених на обмеження доступу до кабінету позивача, відповідач та його уповноважені/посадові особи не вчиняли, докази таких дій відсутні та не надані позивачем до суду. У позивача був достатній час для надання пояснень котрі від нього вимагалися, а саме з моменту вручення наказів, до 10 год. 00 хв. \~ \~ \~ \~Відповідачем до застосування дисциплінарного стягнення було витребувано у позивача надати письмові пояснення у справі, однак, останній відмовився їх надавати, що підтверджується актами про відмову надати пояснення від 20.11.2020 за наказами № 354 та № 355 від 20.11.2020, котрий підписаний Кузьменко, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Також притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] підтверджується наказами № 356, 357 від 20.11.2020 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності головного інженера [PERSON] ». \~ \~ \~ \~Строк притягнення до дисциплінарної відповідальності розпочинається за виявленням проступку та не пізніше одного місяця з дня його виявлення. В свою чергу позивач повинен був виконати вимоги щодо надання пояснень викладених у наказах, оскільки обов`язок виконання таких вимог прямо передбачений ст. 139 КЗпП, а саме працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. \~ \~ \~ \~В даному випадку день вчинення та виявлення проступку у розумінні диспозицій КЗпП є 20 листопада 2020 року, тому відповідач жодним чином не порушував вимоги викладені в КЗпП. Інші доводи позивача не заслуговують на увагу, оскільки жодним чином не стосуються підстав звільнення позивача. \~ \~ \~ \~28.01.2021 позивачем [PERSON] до суду подано відповідь на відзив, у якому просив у задоволенні відзиву відповідача КП «Уманьводоканал» Уманської міської ради відмовити в повному обсязі. Постановити рішення про задоволення його позовних вимог в повному обсязі. \~ \~ \~ \~28.01.2021 представником відповідача Комунального підприємства «Уманьводоканал» Уманської міської ради подано до суду клопотання про зупинення провадження у справі. Клопотання мотивоване тим, що Уманським міськрайонним судом розглядається справа № 705/4716/20, провадження № 2/705/2527/20 за позовом [PERSON] до КП «Уманьводоканал» УМР про скасування наказу відповідача № 274 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності головного інженера Ткаченка». Судове засідання у справі призначено на 11 год. 30 хв. 22.04.2021. Відповідач у своєму позові неодноразово наголошує, що наказ відповідача № 274 є незаконним та ним оспорюється в суді. Проте, станом на дату подання даного клопотання рішення про визнання незаконним вищевказаного наказу чи про його скасування не існує. Як зазначає сам позивач, та не заперечує відповідач, його звільнення відбулося за систематичне невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на працівника трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. Тобто в обґрунтування позовної заяви позивач посилається на оскаржений ним самим наказ № 274 від 31.08.2020, котрий фактично сам виклав, як одну з підстав звільнення в своєму позові. Тобто, без отримання рішення суду у справі № 705/4716/20 встановити протиправність чи незаконність дій відповідача, як на те посилається позивач неможливо. Просить суд: зупинити провадження у справі № 705/5009/20 до винесення та набрання законної сили судовим рішенням у справі № 705/4716/20, що розглядається Уманським міськрайонним судом Черкаської області. \~ \~ \~ \~28.02.2021 до суду надійшла заява позивача [PERSON] , в якій він просить відмовити в задоволенні клопотання відповідача про зупинення провадження у справі, посилаючись на те, що у справі зібрані докази, які однозначно надають суду можливість встановити та оцінити фактичні обставини справи, та прийняти рішення по суті позовних вимог. \~ \~ \~ \~Ухвалою судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області Кормана О.В. від 02.03.2021 ухвалено клопотання відповідача про зупинення провадження у справі задовольнити. Провадження у судовій справі № 705/5009/20 за позовом [PERSON] до Комунального підприємства «Уманьводоканал» Уманської міської ради про поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу зупинити до набрання законної сили рішенням у судовій справі № 705/4716/20 за позовом [PERSON] до Комунального підприємства «Уманьводоканал» Уманської міської ради про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності. \~ \~ \~ \~Згідно з розпорядженням від 26.05.2021 (№ 889/21) за підписом керівника апарату Уманського міськрайонного суду проведено повторний автоматизований розподіл даної справи, оскільки суддю Уманського міськрайонного суду [PERSON] відраховано зі штату Уманського міськрайонного суду 16.04.2021 (наказ № 11-К від 16.04.2021), у зв`язку із виходом у відставку. \~ \~ \~ \~За результатами повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.05.2021 справу передано для розгляду судді Уманського міськрайонного суду Білик О.В. Згідно з розпорядженням від 10.11.2022 № 182/22 за підписом керівника апарату Уманського міськрайонного суду Черкаської області проведено повторний автоматизований розподіл даної справи, оскільки судді Білик О.В. надано відпустку без збереження заробітної плати для догляду за дочкою. \~ \~ \~ \~За результатами повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.11.2022 справу передано для розгляду судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області Єщенко О.І. \~ \~ \~ \~Ухвалою судді Єщенко О.І. від 21.11.2022 цивільну справу за позовом [PERSON] до Комунального підприємства «Уманьводоканал» Уманської міської ради про поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу прийнято до свого провадження. При прийнятті справи до свого провадження суддя не вбачала підстав для поновлення провадження у справі, оскільки обставини, що викликали зупинення провадження у даній цивільній справі, не відпали. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 5 ч. 1\~ст. 253 ЦПК України\~провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 6 частини першої\~статті 251 цього Кодексу,\~-\~до набрання\~законної сили\~судовим рішенням,\~від якого\~залежить вирішення\~справи. \~ \~ \~ \~Рішенням Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 30.04.2024 у задоволенні позову [PERSON] до Комунального підприємства «Уманьводоканал» Уманської міської ради про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності відмовлено. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Постановою Черкаського апеляційного суду від 16.10.2024 рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 30.04.2024 у справі за позовом [PERSON] до Комунального підприємства «Уманьводоканал» про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності скасоване та ухвалено нове. Позовні вимоги [PERSON] задоволено. Визнано незаконним та скасовано Наказ директора Комунального підприємства «Уманьводоканал» Уманської міської ради Токарева Ю.М. від 31.08.2020 № 274 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності головного інженера [PERSON] ». \~ \~ \~ \~Ухвалою судді Єщенко О.І. від 07.11.2024 за ініціативою суду поновлено провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до Комунального підприємства «Уманьводоканал» Уманської міської ради про поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та призначено судове засідання. \~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги та доводи, викладені у позові, підтримав у повному обсязі та просив суд позов задовольнити. З-поміж іншого зазначив, що перед застосуванням до нього дисциплінарних стягнень згідно з наказами № 356 та № 357 від 20.11.2020 він був позбавлений об`єктивної можливості надати свої пояснення відповідно до вимог наказів щодо надання пояснень від 20.11.2020 № 354, № 355. Крім того, йому не були надані будь-які документи, які свідчили про неналежне виконання ним своїх посадових обов`язків, й на основі яких він мав надати свої пояснення. \~ \~ \~ \~Представник позивача адвокат Дашицький Р.Л. у судовому засіданні підтримав позовні вимоги та позицію свого довірителя, просив позов задовольнити у повному обсязі. \~ \~ \~ \~Представник відповідача\~КП «Уманьводоканал»\~Уманської міської\~ради адвокат\~Каленська С.С.\~просила суд\~відмовити у\~задоволенні позовних\~вимог у\~повному обсязі.\~Зокрема зазначила,\~що позивачем\~обраний неналежний\~спосіб захисту,\~оскільки поновлення\~на посаді\~позивача є\~похідною вимогою\~від скасування/визнання\~наказу про\~звільнення недійсним,\~однак позивач\~не висував\~такої вимоги\~про скасування\~наказу про\~його звільнення.\~Крім того,\~вказала,\~що накази\~про дисциплінарні\~стягнення стосовно\~позивача були\~винесені відповідно\~до вимог\~трудового законодавства,\~оскільки було\~встановлено неналежне\~виконання позивачем\~посадових обов`язків.\~Перед застосуванням\~до позивача\~дисциплінарних стягнень\~останньому була\~надана можливість\~надати пояснення\~з приводу\~неналежного виконання\~посадових обов`язків,\~однак [PERSON] \~таким правом\~не скористався\~та відмовився\~від надання\~пояснень. Вважала, що систематичність невиконання позивачем своїх обов`язків мала місце, відтак наказ про звільнення відповідача за п. 3 ч. 1 ст. 40 КЗпП України винесений правомірно. \~ \~ \~ \~Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги у їх сукупності та взаємозв`язку, об`єктивно оцінивши усі наявні докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення заяви по суті, суд дійшов такого висновку. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1\~ст.\~4\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. \~ \~ \~ \~Згідно з ч.ч. 1, 3\~ст.\~13\~ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. \~ \~ \~ \~ Відповідно до\~ст.\~15\~ЦК України\~кожна особа\~має право\~на захист\~свого цивільного\~права у\~разі його\~порушення,\~невизнання або\~оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~ За приписами ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. \~ \~ \~ \~ З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. \~ \~ \~ \~Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. \~ \~ \~ \~Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачений статтею 16 ЦК України. \~ \~ \~ \~Власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права, який прямо визначається спеціальним законом, що регламентує конкретні цивільні правовідносини. \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 2\~ст.\~5\~ЦПК України у випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. \~ \~ \~ \~Позивач просив поновити його на роботі, посилаючись на його незаконне звільнення із займаної посади, однак не ставив перед судом вимогу про скасування відповідного наказу про його звільнення чи визнання дій щодо його звільнення із займаної посади незаконним, що і є підставою для поновлення на займаній посаді. Даний наказ є чинним, ніким не оскаржений та не скасований. \~ \~ \~ \~Водночас зі змісту позовної заяви вбачається, що не погоджуючись із наказом та вважаючи своє звільнення незаконним, позивач фактично оспорюючи його, просить поновити його на роботі. \~ \~ \~ \~Отже, суду необхідно з`ясовувати законність чи незаконність звільнення особи, а також наявність чи відсутність підстав для його поновлення на роботі, при цьому не є обов`язковою вимога про скасування наказу про звільнення. \~ \~ \~ \~З огляду на викладене, суд відхиляє доводи представника відповідача про неефективний спосіб захисту, обраний позивачем. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~статті 43\~Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення. \~ \~ \~ \~Згідно зі\~ст. 3 КЗпП України\~законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами. \~ \~ \~ \~Однією із гарантій забезпечення права громадян на працю є передбачений у\~статті 5-1 КЗпП України\~правовий захист від необґрунтованої відмови у прийнятті на роботу і незаконного звільнення, а також сприяння у збереженні роботи. \~ \~ \~ \~Згідно з пунктом 3 частини першої\~статті 40 КЗпП України\~трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий договір до закінчення строку його чинності, можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом лише у випадку систематичного невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо до працівника раніше застосовувалися заходи дисциплінарного та громадського стягнення. \~ \~ \~ \~Аналіз зазначеної норми права свідчить про те, що при звільненні працівника за систематичне порушення трудової дисципліни, необхідною його умовою, є вчинення працівником конкретного дисциплінарного проступку, тобто допущення невиконання або неналежного виконання трудових обов`язків, що носило систематичний характер, і за попереднє порушення трудової дисципліни до такої особи застосовувались заходи дисциплінарного чи громадського стягнення, які не втратили юридичної сили за давністю та не зняті. До юридичних фактів, які підлягають встановленню при вирішенні спору про законність звільнення з вказаних підстав, відноситься зокрема, чи мав місце дисциплінарний проступок під час раніше застосованих заходів дисциплінарного чи громадського стягнення. \~ \~ \~ \~Таким чином, за пунктом 3\~статті 40 КЗпП України\~працівник може бути звільнений лише за проступок на роботі, вчинений після застосування до нього дисциплінарного або громадського стягнення за невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. \~ \~ \~ \~Відповідно до положень\~статті 139 КЗпП України\~працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. \~ \~ \~ \~Трудова дисципліна це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків. \~ \~ \~ \~Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність складу дисциплінарного проступку в діях або бездіяльності працівника. \~ \~ \~ \~Статтею 147 КЗпП України\~передбачено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана, звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. \~ \~ \~ \~Частинами першою та другою\~статті 148\~КЗпП України передбачено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~статті 149\~КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. \~ \~ \~ \~Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 23\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 06.11.1992 № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів»\~(зі змінами та доповненнями), за передбаченими пунктом 3\~статті 40 КЗпП України\~підставами працівник може бути звільнений лише за проступок на роботі, вчинений після застосування до нього дисциплінарного або громадського стягнення за невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. У таких випадках враховуються ті заходи дисциплінарного стягнення, які встановлені чинним законодавством і не втратили юридичної сили за давністю або не зняті достроково (стаття 151 КЗпП України). \~ \~ \~ \~У пункті 22 вищевказаної постанови роз`яснено, що у справах про поновлення на роботі осіб, звільнених за порушення трудової дисципліни, судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилось порушення, що стало приводом до звільнення, чи могло воно бути підставою для розірвання трудового договору за пунктами 3, 4, 7, 8 статті\~40, пункту 1 статті\~41 КЗпП України, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями\~147-1,\~148,\~149 КЗпП України\~правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи застосовувалось вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувались при звільненні ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника. \~ \~ \~ \~З огляду на правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 07.09.2020 у справі № 761/20961/19, для правомірного розірвання роботодавцем трудового договору на підставі пункту 3\~статті 40 КЗпП України\~необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку; невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності; невиконання або неналежне виконання трудових обов`язків повинно бути систематичним; враховуються тільки дисциплінарні й громадські стягнення, які накладаються трудовими колективами і громадськими організаціями відповідно до їх статутів; з моменту виявлення порушення до звільнення може минути не більше місяця. \~ \~ \~ \~Систематичним невиконанням обов`язків вважається таке, що вчинене працівником, який раніше допускав порушення покладених на нього обов`язків і притягувався за це до дисциплінарної відповідальності, проте застосовані заходи дисциплінарного чи громадського стягнення не дали позитивних наслідків і працівник знову вчинив дисциплінарний проступок. \~ \~ \~ \~Вирішуючи спір про поновлення на роботі працівника, звільненого за систематичне невиконання без поважних причин трудових обов`язків, суд повинен перевірити законність всіх попередніх стягнень, які за висновком роботодавця, передували звільненню, незалежно від того, чи оспорює позивач відповідні накази, які й не потрібно оспорювати заявленням окремої позовної вимоги (постанова Верховного Суду від 21 червня 2023 року у справі № 212/5018/20 (провадження № 61-2744св23). \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 1\~ст. 233\~КЗпП України\~працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених\~частиною другою\~цієї статті. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 2 ст. 233 КЗпП України із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116). Домашній працівник має право звернутися до суду із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення в місячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права. \~ \~ \~ \~Щодо строку звернення працівника з позовом про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу Велика Палата Верховного Суду відступила від правового висновку об`єднаної палати КЦС ВС (у постанові від 10 жовтня 2019 року у справі № 369/10046/18) щодо строку звернення працівника до суду з позовом про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу у разі визнання звільнення незаконним та поновлення працівника на роботі, визначивши, що середній заробіток за час вимушеного прогулу є, по суті, неотриманою заробітною платою за невиконання трудової функції не з вини працівника, на яку поширюються норми законодавства про оплату праці. Працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення цього середнього заробітку без обмеження будь-яким строком згідно з частиною другою статті 233 КЗпП України та не позбавлений права після ухвалення судового рішення про поновлення його на роботі в подальшому звернутися до суду із позовом про стягнення на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 08 лютого 2022 року у справі № 755/12623/19 (провадження № 14-47цс21). (1 частина)). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що позивача [PERSON] з 01 вересня 2004 року прийнято на роботу до КП «Уманьводоканал» на посаду інженера по охороні праці та технагляду, що підтверджується записами у трудовій книжці [NUMBER] , розпочатій 07.08.1986. \~ \~ \~ \~Згідно із записами у вказаній трудовій книжці 19.09.2019 [PERSON] переведено на посаду головного інженера (наказ № 391 від 19.09.2019). \~ \~ \~ \~Відповідно до запису № 26 у наведеній трудовій книжці 20.11.2020 звільнено [PERSON] за систематичне невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на працівника трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, п. 3 ч. 1 ст. 40 КЗпП України (наказ № 508 від 20.11.2020). \~ \~ \~ \~Згідно з наказом № 274 від 31 серпня 2020 року, підписаним директором КП «Уманьводоканал» Ю.М.Токаревим, [PERSON] , головному інженеру КП «Уманьводоканал», оголошено догану за порушення трудової дисципліни у зв`язку з неналежним виконанням посадових обов`язків в частині нездійснення контролю щодо вчасної ліквідації аварії 28.08.2020 на водоводі Біла Церква Умань. \~ \~ \~ \~З указаним наказом [PERSON] ознайомлений 31.08.2020, що підтверджується його підписом у наказі, копію наказу він отримав 01.09.2020. Крім того, [PERSON] у наказі зробив запис про те, що наказ вважає безпідставним, неаргументованим, у зв`язку з чим буде звертатися до комісії по трудових спорах та суду. \~ \~ \~ \~Згідно з наказом № 354 від 20 листопада 2020 року, підписаним директором КП «Уманьводоканал» Ю.М.Токаревим, наказано [PERSON] , головному інженеру КП «Уманьводоканал», надати письмові пояснення щодо виконання планово-попереджувальних робіт на підприємстві за 1 півріччя 2020 року до 10.00 год. в день ознайомлення з наказом. \~ \~ \~ \~У вказаному наказі відсутній підпис [PERSON] про ознайомлення. \~ \~ \~ \~Згідно з наказом № 355 від 20 листопада 2020 року, підписаним директором КП «Уманьводоканал» Ю.М.Токаревим, наказано [PERSON] , головному інженеру КП «Уманьводоканал», надати письмові пояснення щодо порушень, зазначених в акті перевірки дотримання вимог санітарного законодавства у сфері питної води та питного водопостачання населення до 10.00 год. в день ознайомлення з наказом. \~ \~ \~ \~У вказаному наказі відсутній підпис [PERSON] про ознайомлення. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Наказом №\~00000000035\~ 0000000196 508 про припинення трудового договору (контракту) від 20 листопада 2020 року КП «Уманьводоканал» [PERSON] звільнено з посади головного інженера на підставі п. 3 ч. 1 ст. 40 КЗпП України, за систематичне невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на працівника трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 4\~ст.\~82\~ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. \~ \~ \~ \~У справах, в яких оспорюється незаконне притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення, саме роботодавець повинен довести, що застосування таких заходів стягнення відбулося без порушення законодавства про працю. \~ \~ \~ \~Із матеріалів справи вбачається, що наказом № 274 від 31 серпня 2020 року [PERSON] , головному інженеру КП «Уманьводоканал», оголошено догану за порушення трудової дисципліни у зв`язку з неналежним виконанням посадових обов`язків в частині нездійснення контролю щодо вчасної ліквідації аварії 28.08.2020 на водоводі Біла Церква Умань. \~ \~ \~ \~Постановою Черкаського апеляційного суду від 16.10.2024 рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 30.04.2024 у справі за позовом [PERSON] до Комунального підприємства «Уманьводоканал» про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності скасоване та ухвалене нове. Позовні вимоги [PERSON] задоволено. Визнано незаконним та скасовано Наказ директора Комунального підприємства «Уманьводоканал» Уманської міської ради Токарева Ю.М. від 31.08.2020 № 274 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності головного інженера [PERSON] ». \~ \~ \~ \~Відповідно до наказу від 20.11.2020 № 356 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності головного інженера [PERSON] » внаслідок неналежного виконання головним інженером [PERSON] своїх (трудових) посадових обов`язків на підприємстві не виконано планово-попереджувальні роботи за 1 півріччя 2020 р. Своїми діями головний інженер [PERSON] порушив п.п. 10, 12, 16 розділу II посадової інструкції «Завдання та обов`язки» головного інженера. Оголошено догану за порушення трудової дисципліни. \~ \~ \~ \~Згідно з наказом від 20.11.2020 № 357 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності головного інженера [PERSON] » внаслідок неналежного виконання головним інженером [PERSON] своїх (трудових) посадових обов`язків на підприємстві порушено вимоги санітарного законодавства у сфері питної води та питного водопостачання населення (результати проведення планової перевірки Уманським міськрайонним управлінням ГУ ДПСС в Черкаській області на підприємстві з 19.10.2020 р. по 23.10.2020 р.: акт перевірки дотримання вимог санітарного законодавства у сфері питної води та питного водопостачання. Припис від 23.10.2020 р. № 28.3/2271). Своїми діями головний інженер [PERSON] порушив п.п. 1, 2, 4, 10, 12, 13, 16, 17 розділу II посадової інструкції «Завдання та обов`язки» головного інженера. Оголошено догану за порушення трудової дисципліни. \~ \~ \~ \~Наказом № 00000000035 0000000196 508 від 20\~листопада 2020\~року КП\~«Уманьводоканал» \~ [PERSON] \~звільнено з\~посади \~головного інженера\~на підставі\~п.\~3\~ч.\~1\~ст.\~40\~КЗпП України,\~за систематичне\~невиконання працівником\~без поважних\~причин обов`язків,\~покладених на\~працівника трудовим\~договором або\~правилами внутрішнього\~трудового розпорядку.\~ \~ \~ \~ \~Суд зазначає, що при звільненні працівника відповідно до вимог пункту 3 частини першої\~статті 40\~КЗпП України підприємство повинно навести у наказі конкретні факти допущеного працівником невиконання обов`язків, зазначити, коли саме вони мали місце, які проступки вчинив працівник після застосування до нього стягнення та коли. Проте наказ № 00000000035 0000000196 508 від 20 листопада 2020 року про звільнення [PERSON] таких відомостей не містить. Відповідно до Постанови Верховного Суду складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 липня 2019 року у справі № 456/2368/16 суд дійшов висновку про правильність висновку про задоволення позовних вимог про поновлення позивача на роботі, оскільки відповідач в наказі про звільнення не зазначив, у чому проявилось порушення працівником трудових обов`язків, яке стало підставою для звільнення позивача. \~ \~ \~ \~Крім того, накази № 356 та № 357 від 20.11.2020 про притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності не містять посилання на конкретні посадові обов`язки, неналежне виконання яких мало місце, що зумовило накладення дисциплінарних стягнень. А наказ від 31.08.2020 № 274 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності головного інженера [PERSON] » скасований постановою Черкаського апеляційного суду від 16.10.2024. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини першої\~статті 235 КЗпП України\~у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір. \~ \~ \~ \~За змістом вказаної вище норми працівник підлягає поновленню на попередній роботі у разі незаконного звільнення, під яким слід розуміти як звільнення без законної підстави, так і звільнення з порушенням порядку, установленого законом. \~ \~ \~ \~Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку, що відповідачем не доведено законність звільнення позивача із займаної посади на підставі п. 3 ч. 1 ст. 40 КЗпП України, за систематичне невиконання працівником без поважних причин обов`язків, відтак [PERSON] необхідно поновити на посаді головного інженера Комунального підприємства «Уманьводоканал» Уманської міської ради. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини другої\~статті 235 КЗпП України\~при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу. \~ \~ \~ \~Заява про поновлення на роботі [PERSON] розглядається більше одного року, при цьому матеріали справи свідчать, що тривалий розгляд справи не зумовлений виною позивача, отже, наявні підстави для ухвалення рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу. \~ \~ \~ \~За змістом пункту 2 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету\~Міністрів України\~№ 100\~від 08\~лютого 1995\~року «Про\~порядок обчислення\~середньої заробітної\~плати» (далі\~-\~Порядок),\~середня заробітна\~плата обчислюється\~виходячи з\~виплат за\~останні два\~календарні місяці\~роботи,\~що передують\~місяцю,\~в якому\~відбувається подія,\~з якою\~пов`язана відповідна\~виплата. Якщо протягом останніх двох календарних місяців, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата, працівник не працював, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за попередні два місяці роботи. \~ \~ \~ \~У пункті 3 Порядку зазначено, що при обчисленні середньої заробітної плати враховуються всі суми нарахованої заробітної плати згідно із законодавством та умовами трудового договору, крім визначених у\~пункті 4\~цього Порядку. Суми нарахованої заробітної плати, крім премій (в тому числі за місяць) та інших заохочувальних виплат за підсумками роботи за певний період, враховуються у тому місяці, за який вони нараховані, та у розмірах, в яких вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо, за винятком відрахувань із заробітної плати осіб, засуджених за вироком суду до виправних робіт. \~ \~ \~ \~Згідно з пунктом 8 Порядку нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період. \~ \~ \~ \~ При обчисленні середньої заробітної плати за два місяці, виходячи з посадового окладу чи мінімальної заробітної плати, середньоденна заробітна плата визначається шляхом ділення суми, розрахованої відповідно до\~абзацу п`ятого\~пункту 4 цього Порядку, на число робочих днів за останні два календарні місяці, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата, згідно з графіком підприємства, установи, організації. \~ \~ \~ \~ У разі коли середня місячна заробітна плата визначена законодавством як розрахункова величина для нарахування виплат і допомоги, вона обчислюється шляхом множення середньоденної заробітної плати, розрахованої згідно з абзацом першим або другим цього пункту, на середньомісячне число робочих днів у розрахунковому періоді. \~ \~ \~ \~ Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи, організації, встановленим з дотриманням вимог законодавства. \~ \~ \~ \~В обґрунтування розміру позовних вимог, з урахуванням довідок Пенсійного фонду України, [PERSON] посилається на розрахунок середнього заробітку за час вимушеного прогулу за робочі місяці: липень 2020 року (14971,30 (27644,38-12673,08) + 9565,00 (серпень 2020) = 24536,30:28 = 876,30 грн. \~ \~ \~ \~Зазначений розрахунок відповідачем не оспорюється. \~ \~ \~ \~Отже, при визначенні розміру середнього заробітку за час вимушеного прогулу, що підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, суд виходить з розміру середньоденної заробітної плати позивача у сумі 876,30 грн. \~ \~ \~ \~Час його вимушеного прогулу становить з 21 листопада 2020 року по 14 лютого 2025 року - 1085 днів. \~ \~ \~ \~Середній заробіток за час вимушеного прогулу складає 950\~785,50 грн (876,30 грн х 1085 днів = 950\~785,50 грн) та підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. \~ \~ \~ \~При цьому суд ураховує, що відповідачем під час розгляду справи не ставилося питання про зменшення періоду відповідних нарахувань. \~ \~ \~ \~Також суд з-поміж іншого бере до уваги позицію, викладену у постанові Верховного Суду у справі №\~754/13157/19 від 04 липня 2023 року, згідно з якою обставина, що позивач був працевлаштований, не є підставою для зменшення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, оскільки\~виплата середнього заробітку проводиться за весь час вимушеного прогулу і законом не передбачено будь-яких підстав для зменшення його розміру за певних обставин. \~ \~ \~ \~У постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 грудня 2021 року в справі № 9901/407/19 вказано, що «суми, які суд визначає до стягнення з роботодавця на користь працівника як заборгованість із заробітної плати та/або середній заробіток за час вимушеного прогулу, обчислюється без віднімання сум податків і зборів. Податки і збори із присудженої за рішенням суду суми заробітної плати та середнього заробітку за час вимушеного прогулу підлягають нарахуванню роботодавцем при виконанні відповідного судового рішення та, відповідно, відрахуванню із цієї суми при виплаті працівнику, внаслідок чого виплачена працівнику на підставі судового рішення сума зменшується на суму податків і зборів. При цьому відрахування податків і обов`язкових платежів із середнього заробітку за час вимушеного прогулу не погіршує становище працівника, якого поновлено на роботі, оскільки за цей період у разі перебування на посаді працівник отримував би заробітну плату, із якої також відраховувались би податки і збори. Відповідно до підпункту 168.1.1 пункту 168.1 статті 168 ПК України податковий агент, який нараховує (виплачує, надає) оподатковуваний дохід на користь платника податку, зобов`язаний утримувати податок із суми такого доходу за його рахунок, використовуючи ставку податку, визначену в статті 167 цього Кодексу\~(за загальним правилом 18 відсотків). Таким чином, якщо юридична особа відшкодовує (виплачує) на користь фізичної особи середній заробіток за час вимушеного прогулу, то ця особа, виступаючи щодо такої фізичної особи податковим агентом, зобов`язана (у випадках, передбачених ПК України) утримати і перерахувати податок із суми такого доходу. Аналогічний правовий висновок зроблений Верховним Судом у подібних правовідносинах у постановах від 18 липня 2018 року у справі № 359/10023/16-ц та від 07 жовтня 2020 року у справі № 523/14396/19». \~ \~ \~ \~З огляду на зазначене, середній заробіток за час вимушеного прогулу, який підлягає стягненню на користь [PERSON] , визначено у сумі без віднімання податків та зборів. \~ \~ \~ \~За змістом ч. 1 ст. 430 ЦПК України суд допускає негайне виконання рішень у справах про присудження працівникові виплати заробітної плати, але не більше ніж за один місяць; поновлення на роботі незаконно звільненого або переведеного на іншу роботу працівника. \~ \~ \~ \~Отже, рішення суду у відповідній частині підлягає негайному виконанню. \~ \~ \~ \~Ураховуючи те, що позовні вимоги позивача задоволено повністю, з КП «Уманьводоканал» Уманської міської ради на користь позивача підлягає стягненню сплачений ним судовий збір у розмірі 840 грн 80 коп. на виконання ухвали суду від 18.12.2020 та на користь держави у розмірі 9507 грн 85 коп. \~ \~ \~ \~На підставі наведеного та

Outcome: approved