Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-05 00:00:00

У листопаді 2024 року позивач ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" звернувся до суду з позовом до [PERSON] , у якому просив стягнути з відповідача на користь товариства вартість необлікованої електричної енергії у розмірі 8 039,74 грн та судовий збір у розмірі 3 028,00 грн. Позовні вимоги обґрунтовав тим, що ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго» та здійснює постачання електричної енергії місцевими (локальними) електромережами. 14.11.2023 року за адресою відповідача: [ADDRESS] представниками позивача було виявлено порушення ЗУ «Про ринок електричної енергії», п. 5.5.5Правил роздрібного ринку електричної енергії, що відповідає 8.4.2 ПРРЕЕ - самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю ОСР, несанкціоноване ОСР, після відключення без порушення схеми обліку. Самовільне підключення виконано дротом алюміній 2x2,5 мм від ПРЩ 6 поверху навантаження квартири [ADDRESS] відкрито, виявити яке при контрольному огляді можливість існувала. На підставі виявлених порушень було складено акт про порушення №023272. Вартість електричної енергії, неврахованої проведена з порядком визначення обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил, комісією з розгляду актів порушень і нарахувань за ними згідно з пунктами № 8.4.11 та за формулою № 5 порядку, визначеного главою 8.4. розділу VIII ПРРЕЕ та становить 8039,74 грн. Станом на 01.10.2024 року сума заборгованості за актами про порушення не оплачена. Оскільки відповідачем не виконані зобов`язання, позивач змушений звернутися до суду за захистом порушеного права та просить суд стягнути на свою користь вартість необлікованої електричної енергії в розмірі 8 039,74 грн. Процесуальні дії Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.11.2024 року визначено головуючого суддю Твердохліб Ю.О. (а.с. 31-32). Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 08.11.2024 року відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (а.с. 34). Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не викликались. Положеннями ст. 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Відповідачу надсилалася ухвала про відкриття провадження разом з позовною заявою та додатками до неї. У встановлений судом строк, відповідач не скористалась своїм правом на подання відзиву, жодних заяв з процесуальних питань від сторони відповідача до суду не надходили (а.с. 37, 39). Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі №911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Відповідно до положень ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Вивчивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суддя приходить до наступного. Фактичні обставини справи З матеріалів справи встановлено, що 14.11.2023 року під час перевірки працівниками ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" за адресою: [ADDRESS] , виявлено порушення п. 5.5.5. ПРРЕЕ, а саме самовільне підключення електроустановок, стумоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що не є власністю ОСР, несанкціоноване ОСР, про що складено акт про порушення № АП 023272 (а.с. 17). На засіданні комісії з розгляду Акту про порушення №023272 від 14.11.2023 року, яке відбулось 11.01.2024 року, було проведено розрахунок обсягу та вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПРЕЕ за період з 10.09.2023 по 13.11.2023 років, відповідно до п.8.4.11 за формулою №5 глави 8.4 VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії, у сумі 8039,74 грн (а.с. 26). Із долученого до справи розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ за актом № 023272 від 14.11.2023 року, вбачається, що борг відповідача за необліковану електричну енергію станом на 13.11.2023 року складає 8039,74 грн (а.с. 27). 17.01.2024 року ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» листом № 3137/3/01/5 повідомив [PERSON] про прийняте комісією рішення та розмір заборгованості, яка становить 8039,74 грн., яку необхідно сплатити (а.с. 28). Мотиви, з яких виходить суд при розгляді цієї справи та застосовані ним норми права Відповідно до ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно з ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно з ст. 611 ЦК України в разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 58 ЗУ «Про ринок електроенергії» споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 77 ЗУ «Про ринок електроенергії» правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до п. 2.3.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14.03.2018 №312, (далі - ПРРЕЕ, в редакції, яка була чинною станом на час виникнення спірних правовідносин) на роздрібному ринку виробництво, передача, розподіл, постачання та споживання електричної енергії без розрахункових засобів комерційного обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами та Кодексом комерційного обліку. Згідно з а. 2.3.2 ПРРЕЕ, для вимірювання з метою комерційних розрахунків за електричну енергію мають використовуватися розрахункові засоби вимірювальної техніки, які відповідають вимогам Кодексу комерційного обліку, Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність" та іншим нормативно-правовим актам, що містять вимоги до таких засобів вимірювальної техніки.. Пунктом 2.3.3 ПРРЕЕ визначено, що електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами вимірювальної техніки для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) суміщеними з лічильником електричної енергії або окремими засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії. Відповідно до п.п. 5, 20 п. 5.5.5. ПРРЕЕ, споживач електричної енергії, зокрема, зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; не допускати безоблікового використання електричної енергії або використання електричної енергії для професійної та/або господарської діяльності на об`єктах, які розраховуються за електричну енергії за тарифом побутових споживачів, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового використання електричної енергії. Згідно з п. 8.2.4. ПРРЕЕ, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу. Відповідно до п.п. 7 п. 8.4.2. ПРРЕЕ, визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку. Відповідно до першого абзацу п.п. 8.2.5. ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. Відповідно до першого, десятого абзаців п.п. 8.2.6. ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. У разі причетності споживача до порушень, зазначених у пункті 8.4.2 глави 8.4 цього розділу, у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. У такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Відповідно до п.п. 10 п. 5.5.5. ПРРЕЕ, споживач електричної енергії зобов`язаний узгоджувати з оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності. Таким чином, суд вважає, що позивачем доведено, що за адресою: [ADDRESS] , мали місце порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, про що складено відповідні акти, розрахунки обсягу та вартості електроенергії, спожитої з порушенням правил ПРРЕЕ, проведені позивачем згідно з вимогами норм діючого законодавства. Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. З огляду на вищевикладене, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог. Розподіл судових витрат Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 3 028,00 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved