Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-11 00:00:00

В жовтні 2024 року [PERSON] через свого представника адвоката Максименко С.В. звернулась до суду з позовом, в якому просила стягнути з відповідача [PERSON] відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, в розмірі 29\~393,00 грн., відшкодування моральної шкоди, завданої залиттям квартири, в сумі 10 000,00 грн., судовий збір в розмірі 1\~211,20 грн., витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 12\~000,00 грн., витрати на проведення експертизи та складання кошторису в розмірі 8\~800,00 грн. Як на підставу позовних вимог посилалась на те, що вона є власником та проживає в кв. [ADDRESS] . У серпні 2024 року відбулось залиття частини вказаної квартири. Згідно акту про наслідки залиття житлового приміщення, складеного 26.08.2024, встановлено, що внаслідок залиття в кв. [ADDRESS] пошкоджена стеля в кухні, навісна стеля, підлога-ламінат. Також у відповідності до вказаного акту причиною залиття став відкритий кран на кухні кв. [ADDRESS] , власником якої є [PERSON] , внаслідок чого при подачі води вона лилась на підлогу, а звідти на стелю кв. [ADDRESS] і квартири нижче поверхом. Через залиття належної їй квартири позивач змушена була викликати фахівців з ремонту з метою спускання води з натяжної стелі. Вартість роботи таких фахівців склала 1\~000,00 грн. Крім того, з метою підготовки до судового розгляду [PERSON] було замовлено будівельно-технічну експертизу з визначення пошкоджень у кв. [ADDRESS] внаслідок її залиття та вартості відновлювальних робіт. Згідно висновку експерта встановлено, що вартість ремонтно-будівельних робіт для усунення заподіяної шкоди по ліквідації залиття складає 28\~393,00\~грн. Таким чином, загальний розмір завданої позивачу матеріальної шкоди складає 29\~393,00 грн. В добровільному порядку відшкодувати завдані позивачу матеріальні збитки відповідач [PERSON] відмовився. Позивач [PERSON] зазначає, що окрім матеріальної шкоди, їй було завдано також моральної шкоди, яка полягає у душевних стражданнях, яких позивач зазнала внаслідок пошкодження свого майна. Внаслідок залиття квартири було порушено нормальний ритм життя [PERSON] , спричинено неможливість користування належним їй майном, що призвело до психологічного дискомфорту, зниженому та нестійкому настрою, постійної емоційної напруги. Також [PERSON] змушена була витрачати значний час та зусилля для проведення ремонту. Позивач вважає, що сума в розмірі 10 000,00 грн. є розумною та справедливою компенсацією моральної шкоди. Посилаючись на викладене, позивач звернулась із даним позовом до суду. Ухвалою суду від 07.10.2024 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи. Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила позов задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, повідомлявся про розгляд справи належним чином, причини неявки суду не повідомив. Повідомлення відповідача про розгляд справи здійснювалось судом шляхом направлення ухвали про відкриття провадження у справі, позовної заяви та доданих до неї документів. Направлена на його адресу судова кореспонденція повернута до суду поштовим зв`язком із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», що відповідно до частини восьмої статті 128 ЦПК України вважається належним повідомленням сторони про судове засідання. Відповідач правом на подання відзиву на позов не скористався. За таких обставин, з урахуванням положень статті 280 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення. Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи і оцінивши наявні в ній докази, встановив наступні факти і відповідні їм правовідносини. Згідно договору купівлі-продажу квартири від 09.02.2016, посвідченого ПН\~ММНО Помазан Я.В., [PERSON] купила кв. [ADDRESS] (а.с. 9-10). У відповідності до інформації з Державного реєстру речових прав від 07.10.2024 право власності на кв. [ADDRESS] зареєстровано за [PERSON] (а.с. 56). Зі змісту позовної заяви вбачається, що серпні 2024 року відбулось залиття частини кв. [ADDRESS] . 26.08.2024 комісією ОСББ «Кобера 15» було складено Акт № 5 про наслідки залиття житлового/нежитлового приміщення за адресою: [ADDRESS] , згідно якого на день обстеження під час залиття кв. [ADDRESS] постраждали: 1)\~кухня стеля і стіни кухні; 2) стеля навісна (натяжна) в коридорі); підлога ламінат в коридорі. В результаті обстеження кв. [ADDRESS] виявлено, що був не закритий кран на кухні, звідки йшла вода на підлогу. Таким чином, причиною залиття кв. [ADDRESS] став відкритий кран на кухні і при подачі води вона лилась по дощечці на підлогу кв. [ADDRESS] , а звідти на стелі вв. [ADDRESS] і також квартири нижче поверхом 7й поверх (а.с.\~16-17). Відповідно до до інформації з Державного реєстру речових прав від 07.10.2024 право власності на кв. [ADDRESS] зареєстровано за [PERSON] (а.с. 55). Через залиття належної їй квартири позивачем [PERSON] було викликано фахівців з ремонту з метою спускання води з натяжної стелі. Вартість роботи таких фахівців склала 1\~000,00 грн., що підтверджується копією накладної від 26.08.2024 (а.с. 18). Відповідно до висновку експерта № 125-173 від 26.09.2024, складеного судовим експертом Лесків С.А., на момент дослідження в приміщеннях квартири спостерігаються дефекти, які утворились на поверхні стель,стін та підлоги внаслідок неодноразового залиття з вище розташованої кв. [ADDRESS] з системи холодного водопостачання, а саме в коридолі лі. № 1 пл. 9.1 кв.м. та в приміщенні кухні літ. № 4 пл. 7,0 кв.м. на стелі намокання поверхні з натяжної стелі, намокання листів гіпсокартону з наявністю тріщин та жовто-бурих плям патьоків води, на стінах жовто-бурі плями потьоків води окремими місцями по всій площі з наявністю темних плям сирості на шпалерах з відставанням шпалер окремими місцями, на підлозі по всій площі приміщення коридору наявність деформації та намокання плит ламінату. Вартість ремонтно-будівельних робіт для усунення заподіяної матеріальної шкоди по ліквідації залиття кв. [ADDRESS] , в нині чинних цінах, складає 28\~393,00 грн. (а.с. 19-42). Вартість вказаного експертного дослідження становить 4\~800,00 грн., яка була оплачена позивачем згідно квитанції від 25.09.2024 (а.с. 44, 45). В добровільному порядку компенсувати матеріальну шкоду, завдану позивачу залиттям квартири, відповідач [PERSON] відмовляється. За правилами статей 12, 81 ЦПК України року кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України). За змістом статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Згідно зі статтею 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Статтею 89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Основного Закону України. Як на підставу завдання своїх вимог позивач посилається на те, що внаслідок залиття належної їй квартири відповідачем завдано їй збитків. Відповідно до частин першої та другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Згідно з частинами першою та другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Аналіз положень статей 11 та 1166 ЦК України дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25серпня 2005року №927/11207 (далі-Правила), передбачено, що уразі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Згідно зі статтею 319\~ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 322 ЦК України). Такі положення діючого законодавства узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 27 грудня 2019 року у справі №\~686/11256/16-ц, згідно якої власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Невиконання цього обов`язку, якщо результатом такого невиконання є нанесення шкоди іншим особам, тягне за собою відшкодування власником збитків. Відповідно до акту про залиття квартири від 26.08.2024, складеного комісією з числа членів ОСББ «Кобера 15», сталось залиття квартири [ADDRESS] з вини вище розташованої поверхом вище квартири [ADDRESS] , в результаті чого було пошкоджено оздоблення квартири [ADDRESS] . Вказаний акт містить посилання на характер залиття, його причини, місце аварії тощо, а відтак відповідає вимогам Правил. Враховуючи викладене, встановивши, що позивач довела розмір завданої шкоди, протиправність дій відповідача, причинний зв`язок між ними, що призвело до залиття належної їй квартири, врахувавши акт про залиття квартири та висновок експерта, суд дійшов висновку про наявність підстав для покладення обов`язку на відповідача щодо відшкодування завданої матеріальної шкоди в загальному розмірі 29\~393,00 грн. Стаття 23 ЦК України передбачає право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Згідно з частиною першою статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Судом встановлено, що квартира позивача пошкоджена з вини відповідача [PERSON] , який у добровільному порядку вирішити питання відшкодування шкоди відмовився. На переконання суду позивач поза всяким розумним сумнівом зазнала моральних та душевних страждань у вигляді втрати душевного спокою, хвилювання, роздратування, порушення звичайного укладу життя у зв`язку з протиправною поведінкою щодо її майна, причиною яких стало залиття квартири водою та завдання шкоди її майну. Вищевказані прояви душевних страждань є типовими для будь-якої звичайної людини, майно якої було пошкоджено на значну суму при вищенаведених обставинах та яка має змінити свій нормальний уклад життя для здійснення заходів з приводу відновлення пошкодженого майна. Наявність у позивача цих душевних страждань є очевидною. Проте, визначаючи розмір моральної шкоди, враховуючи розмір завданої матеріальної шкоди та відповідно глибину та тривалість душевних страждань позивача, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, суд вважає, що вказаний позивачем розмір моральної шкоди є завищеним, а тому необхідно задовольнити позовні вимоги в цій частині частково і стягнути з відповідача на її користь компенсацію моральної шкоди в розмірі 3 000,00 грн. При вирішенні питання про стягнення витрат на правничу допомогу, суд виходить з наступного. Відповідно до частин першої, пункту 1 частини третьої статті 133 та частин першої - третьої статті 137 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Згідно з частиною восьмою статті 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). До складу витрат на правничу допомогу включаються: гонорар адвоката за представництво в суді; інша правнича допомога, пов`язана з підготовкою справи до розгляду; допомога, пов`язана зі збором доказів; вартість послуг помічника адвоката; інша правнича допомога, пов`язана зі справою. Витрати на правничу допомогу визначаються сукупністю таких документів: договором про надання правничої допомоги та відповідними доказами щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу учасник справи має подати (окрім договору про надання правничої допомоги) детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом (для визначення розміру гонорару, що сплачений або підлягає сплаті) та опис здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. На підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу позивачем надано суду: - копію витягу з договору про надання правової допомоги від 30.09.2024; - копію квитанції від 03.10.2024; - ордер № 1132885. Порядок розподілу судових витрат між сторонами визначений статтею 141 ЦПК України. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи вищевикладене, приймаючи до уваги часткове задоволення позову, тривалість розгляду справи, складність справи, час, витрачений адвокатом на виконання адвокатських робіт (наданих послуг), фактичну участь представника позивача при розгляді даної справи, суд вважає, що вимоги про стягнення витрат на оплату професійної правничої допомоги у даній справи підлягають частковому задоволенню, в розмірі 3\~000,00\~грн. Згідно п. 2 ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. Позивачем [PERSON] в зв`язку із розглядом даної справи понесено витрати на виконання висновку судового експерта та визначення матеріального збитку в сумі 8\~800,00 грн., що підтверджено належними доказами (а.с.43-45), в зв`язку з чим вказана сума коштів підлягає стягненню з відповідача на її користь. Відповідно до положень ст. 141 ЦПК України з [PERSON] на користь позивача підлягає стягненню сплачений судовий збір в розмірі 1\~211,20 грн.

Outcome: partial