Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-09 00:00:00

АТ «Акцент банк» звернулося до суду з позовною заявою до [PERSON] , в якій просить стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором № б/н від 23.07.2018 року в розмірі 56964,34 грн. станом на 02.07.2024 року, яка складається із 33322,11 грн. заборгованості за кредитом, 23642,23 грн. заборгованості по відсоткам. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 23.07.2018 року [PERSON] приєднався до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку з метою отримання банківських послуг та відкриття банківського рахунку. На підставі вказаної Анкети-Заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку відповідачу надано кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на його банківський рахунок та отримання платіжної катки, як засобу доступу до зазначеного рахунку. Відповідачу було надано кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на рахунок зі сплатою процентів за користуванням кредиту у розмірі 46.8% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом та видано платіжну картку. Відповідач не повернув своєчасно суму кредиту, у зв`язку з чим виникла заборгованість в розмірі 56964,34 грн. станом на 02.07.2024 року, яка складається із 33322,11 грн. заборгованості за кредитом, 23642,23 грн. заборгованості по відсоткам . Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 31.07.2024 року відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено здійснювати у порядку спрощеного провадження. 12.08.2024 року на адресу суду надійшов відзив відповідача на позовну заяву, в якому він зазначив, що вважає позовні вимоги незаконними та необґрунтованими, оскільки він повноцінно сплачував кредит і ніяких заборгованостей не мав до моменту вторгнення РФ 24.02.2022 року. Він уже не в змозі був сплачувати кредит, але АТ «Акцент-Банк» все одно продовжував нараховувати проценти за кредитом. Також 25.08.2023 року банк збільшив кредитний ліміт без його відома і не повідомив його про це. Він не платив кредит тому, що не має фінансових можливостей, з лютого 2022 року він кредитними коштами не користується, карта заблокована. На сьогодні він є внутрішньо переміщеною особою і отримує лише допомогу від держави, а йому потрібно утримувати сім`ю, дружину і неповнолітню дитину, тому просить суд зменшити суму стягнення до розміру тіла кредиту 25000 грн., не стягувати з нього суму судового збору. У відповіді на відзив представник позивача зазначив, що боржник ознайомився з Умовами та Правилами надання банківських послуг в А-Банку, підписавши їх та Анкету-Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, та зобов`язався в подальшому регулярно знайомитися зі змінами до них, викладених на сайті Банку. Як вбачається із розрахунку заборгованості, відповідач користувався кредитом, що також свідчить про згоду з умовами надання кредиту. Крім того відповідач підписав Паспорт споживчого кредиту за програмою «Кредитна картка», в якому чітко зазначені усі умови кредитування. На підтвердження розрахунку заборгованості позивачем надана банківська виписка, яка є первинним бухгалтерським документом, де відображено в тому числі використання відповідачем кредитного ліміту. При цьому заборгованість виникла в результаті витрачання кредитних коштів, а встановлення кредитного ліміту є лише можливістю їх використання, а не обов`язком клієнта. Представник позивача Шкапенко О.В., який діє на підставі довіреності, у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій підтримав позовні вимоги, просив їх задовольнити, а у разі неявки в судове засідання відповідача ухвалити рішення в заочному порядку. Відповідач у судове засідання не з`явився, про день та час слухання справи був повідомлений своєчасно і належним чином. У відзиві просив проводити розгляд справи без його участі. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. Між АТ «Акцент-Банк» та\~ [PERSON] був укладений кредитний договір № б/н від 23.07.2018 року, у зв`язку з чим відповідач підписав анкету-заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг в А-Банк. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана ним Анкета-Заява про приєднання до Умов та Правил надання Банківських послуг у А-Банку разом з Умовами та правилами, які викладені на банківському сайті https://a-bank.com.ua/terms, складає між ним та Банком кредитний договір, що підтверджується підписом у заяві.Усі основні умови кредитування доведені відповідачу, про що свідчить його підпис в паспорті споживчого кредиту за програмою «Кредитна картка» АТ «Акцент-Банк» свої зобов`язання за договором та угодою виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 46,80% щомісячно на суму залишку заборгованості за кредитом. Відповідно до п.п. 2.1.1.2.3 та 2.1.1.2.4 Умов та Правил, Клієнт дає свою згоду, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням Банку, і Клієнт дає право Банку в будь-який момент змінити (Зменшити, збільшити або анулювати) кредитний ліміт. Підписання даного Договору є прямою і безумовною згодою Позичальника щодо прийняття будь-якого розміру Кредитного ліміту, встановленого Банком. Згідно з пунктом 1.1.3.2.3 Умов та правил надання банківських послуг передбачена можливість здійснювати зміну Тарифів, а також інших умов обслуговування рахунків. При цьому Банк, за винятком випадків зміни розміру наданого Кредиту (кредитного ліміту), зобов`язаний не менш ніж за 7 днів до введення змін проінформувати Клієнта, зокрема у виписці по Картрахунку згідно з п. 4.9 цього Договору. Якщо протягом 7 днів Банк не одержав повідомлення від Клієнта про незгоду зі змінами, то вважається, що Клієнт приймає нові умови. Право зміни розміру наданого на платіжну картку Кредиту (кредитного ліміту) Банк залишає за собою в однобічному порядку, за власним рішенням Банку та без попереднього повідомлення Клієнта. Відповідно до п. 2.1.1.5.5 Умов та правил надання банківських послуг, - позичальник зобов`язується погашати заборгованість за Кредитом, відсотками за його використання, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим Договором. Згідно з п. 2.1.1.5.6 Умов та правил надання банківських послуг, - у разі невиконання зобов`язань за Договором, на вимогу Банку виконати зобов`язання з повернення Кредиту (у тому числі простроченого кредиту та Овердрафту), оплати Винагороди Банку. Власник карти зобов`язаний слідкувати за витратами коштів в межах платіжного ліміту з метою запобігання виникнення Овердрафту, згідно п. 2.1.1.5.7 Умов та правил надання банківських послуг. Як вбачається із виписки по картковому рахунку відповідач [PERSON] користувався кредитними коштами, але не повернув позивачу суму кредиту, внаслідок чого виникла заборгованість в розмірі 56964,34 грн. станом на 02.07.2024 року, яка складається із 33322,11 грн. заборгованості за кредитом, 23642,23 грн. заборгованості по відсоткам. Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин та досліджених доказів, прийшов до висновку про задоволення позовних вимог, виходячи з наступних підстав. Згідно з пунктом 1 частини 2\~статті 11 Цивільного кодексу України\~(далі -\~ЦК України) підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини. Відповідно до\~статті 6 ЦК України\~сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина1\~статті 627 ЦК України). Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України). Згідно зі\~статтею 526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (стаття 611 ЦК України). Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (стаття 610 ЦК України). Одним із видів порушення зобов`язання є прострочення - невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк. Частиною 1\~статті 1054 ЦК України\~передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. На час розгляду справи судом, відповідачем не надано даних, що свідчать про погашення заборгованості та про причини несвоєчасного погашення заборгованості за кредитним договором у добровільному порядку. Крім того, суду не надано беззаперечних, належних та допустимих доказів, які свідчать про наявність підстав звільнення відповідача від відповідальності за порушення зобов`язання, відповідно до ст. 617 ЦК України. Враховуючи, що на час звернення до суду, внаслідок порушення позичальником зобов`язань за кредитним договором щодо повернення кредиту у строки визначені умовами договору, виникла заборгованість по кредиту, яка в повному обсязі відповідачем на час розгляду справи не погашена, суд дійшов правильного про стягнення заборгованості по кредиту. Стосовно посилань відповідача щодо неможливості погашення кредиту у зв`язку із вторгнення РФ і відсутністю коштів, суд зазначає таке. 24 лютого 2022\~року Указом Президента №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні»\~у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої\~статті 106 Конституції України,\~Закону України «Про правовий режим воєнного стану»\~введено в Україні воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 року, який продовжувався Указами Президента України, і діє по цей час. Відповідно до\~Закону України від 15 березня 2022 року № 2120-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану»,\~розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України\~доповнено пунктом 18, який передбачає, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної\~статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Встановлено, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Також\~Законом №2120-ІХ від 15.03.2022 року\~внесені зміни до\~Закону України «Про споживче кредитування»\~та відповідно до п. 6-1 розділ IV «Прикінцеві та перехідні положення» встановлено, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після дня його припинення або скасування у разі прострочення споживачем виконання зобов`язань за договором про споживчий кредит споживач звільняється від відповідальності перед кредитодавцем за таке прострочення. У разі допущення такого прострочення споживач звільняється, зокрема, від обов`язку сплати кредитодавцю неустойки (штрафу, пені) та інших платежів, сплата яких передбачена договором про споживчий кредит за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) споживачем зобов`язань за таким договором. Забороняється збільшення процентної ставки за користування кредитом з причин інших, ніж передбачені частиною четвертою\~статті 1056-1 Цивільного кодексу України, у разі невиконання зобов`язань за договором про споживчий кредит у період, зазначений у цьому пункті. Норми цього пункту поширюються, у тому числі, на кредити, визначені частиною другою\~статті 3 цього Закону. Із зазначеного слідує, що законодавцем звільнено позичальників від відповідальності визначеної статтею 625\~ЦПК України, а також неустойки (штрафу, пені) та від інших платежів за прострочення виконання зобов`язань за договором, які були нараховані у період дії в Україні воєнного стану, тобто з 24.02.2022 року та такі нарахування підлягають списанню. При цьому зазначені норми не передбачають скасування відсотків за користування кредитними коштами. Таке нарахування є правомірним з боку кредитора. Форс-мажорна обставина на яку посилається відповідач, а саме військова агресія російської федерації проти України, не звільняє сторін договору від виконання зобов`язань і не змінює строків такого виконання, цей інститут спрямований виключно на звільнення сторони від негативних наслідків, а саме - від відповідальності за невиконання чи прострочення виконання зобов`язань на період існування форс-мажору. Тому правила щодо звільнення від відповідальності за порушення зобов`язання у випадку настання непереборної сили (форс-мажору), які визначені\~ст. 617 ЦК України, не підлягають застосуванню до зобов`язання, щодо сплати суми боргу, а також процентів річних від простроченої суми. Відповідно до ст.625 ЦПК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. За таких обставин суд не вбачає підстав для зменшення суми заборгованості, яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, а саме судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 3028,00 гривні. На підставі викладеного і

Outcome: approved