Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-06 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] від імені якого діє [PERSON] звернувся до суду через підсистему «Електронний суд» з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «УПРАВЛЯЮЧА КОМПАНІЯ «НАВІБУД» про відшкодування матеріальної шкоди у сумі 11650,00 грн та моральної шкоди у сумі 100000,00 грн. \~ \~ \~ \~Позовні вимоги обґрунтовуються доводами про наявність права на відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок падіння цегли з даху будинку (витяжки) за адресою: [ADDRESS] , на транспортний засіб позивача, що, як наслідок, зумовило значні пошкодження автомобіля. Нормативно \~правовою підставою\~для задоволення\~позовних вимог\~вказані приписи\~ст.ст.\~22,\~ 23,\~1166,\~1167,\~1168,\~1195\~Цивільного кодексу\~України,\~Закон України\~«Про житлово-комунальні\~послуги»,\~постанова КМУ\~від 05.09.2018\~№712\~«Про затвердження\~ Правил\~ надання\~послуги з\~управління багатоквартирним\~будинком». На підставі ухвали суду від 20.12.2024 переданий на розгляд суду позов залишено без руху. У зазначеній в ухвалі суду строк представник позивача звернулася до суду із заявою про усунення недоліків. Ухвалою суду від 24.12.2024 відкрито провадження у справі та постановлено проводити її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у ній матеріалами. Копія позовної заяви з додатками була доставлена до зареєстрованого електронного кабінету відповідача 14.12.2024, що підтверджується квитанцією №2262988 (а.с. 37-40). Згідно з даними довідки про доставку електронного документу ухвала суду про відкриття провадження у справі доставлена до електронного кабінету відповідача 24.12.2024 (а.с.57). Відповідач, у встановлений ухвалою суду про відкриття провадження по справі строк, відзив на позовну заяву не подав. З урахуванням положень частини п`ятої ст. 279 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглянув справу на підставі наявних у ній матеріалів. Дослідивши подані по справі доказові матеріали, суд констатує наступне. 1. Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог суд виходить з того, що згідно із частиною першою ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України завданням цивільного\~судочинства є\~справедливий,\~неупереджений та\~своєчасний розгляд\~і вирішення\~цивільних справ\~з метою\~ефективного захисту\~порушених,\~невизнаних або\~оспорюваних прав,\~свобод чи\~інтересів фізичних осіб,\~прав та\~інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною першою ст. 15 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Під способом захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається у\~ ст.\~16\~Цивільного кодексу\~України до яких, в тому числі, відноситься відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, а також відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Відповідно до ст. 20 Цивільного кодексу України право на захист особа здійснює на свій розсуд. 2. В\~контексті хронології\~існуванням спірних\~правовідносин,\~що виникли\~через падіння цегли з даху\~будинку (витяжки)\~на транспортний\~засіб позивача,\~що зумовило\~пошкодження автомобіля\~та,\~як наслідок,\~можливості виникнення\~підстав для відшкодування\~матеріальної та\~моральної шкоди, суд наводить наступні обставини справи. Судом встановлено, що позивач є власником транспортного засобу марки KIA, модель RIO, реєстраційний номер [NUMBER] , що підтверджується свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу [NUMBER] , виданим ТСЦ 2142 (надалі Автомобіль) (а.с.12). Зареєстрованим місцем проживання [PERSON] є [ADDRESS] (а.с. 22). Згідно з даними витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно (номер витягу: 23927875, дата: 23.09.2009), позивачу належить на праві приватної спільної часткової власності частки квартири за вищезазначеною адресою (а.с. 27). Як вбачається з наявного в матеріалах справи талону-повідомлення єдиного обліку №7161 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію 23.06.2024 о 07:42 від позивача надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 23.06.2024 за адресою: район м. Мукачеве, вулиця Маргітича Івана, буд. 45, внаслідок стихійного лиха деревом пошкоджено ТЗ КІА РІО, днз [NUMBER] . Також позивачем надано копії фотозображень пошкодженого Автомобіля, а також будинку за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до акту здачі-приймання робіт №0355 від 04.07.2024, представник Замовника і представник Виконавця склали даний акт про те, що всі роботи вказані в ньому виконані в обумовлені терміни і в обсязі, що задовольняє вимоги Замовника. Вартість послуги з монтажу скла на клею (легковий автомобіль) склала 1200,00 грн, а вартість вітрового скла 10450,00 грн. Замовником в данному акті зазначено [PERSON] , а виконавцем ФОП [PERSON] . Поряд цим, в данному акті відсутній власноручний підпис Замовника. На підтвердження обставин щодо виконання вищезазначених робіт позивачем надано платіжну інструкцію 0.0.3742424672.1 від 04.07.2024, з якої вбачається, що [PERSON] сплатив ФОП [PERSON] грошові кошти в сумі 11650,00 грн, призначення платежу: сплата за монтаж скла, згідно акту виконаних робіт №0355 від 04.07.2024 (а.с. 25). Також позивач сплачував відповідачу квартплату за період з березня по червень 2024 року, що підтверджується платіжними інструкціями наявними в матеріалах справи (а.с. 21-24). Відповідно до листа Мукачівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 22.07.2024 №7160/106/26/01/8-6-2024 [PERSON] повідомлено про те, що його звернення від 23.06.2024 №7161 розглянуто та подальшу перевірку припинено. Враховуючи те, що в даному випадку відсутні ознаки кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 194 КК України, так як пошкодження майна, не перевищує суму у 250 і більше неоподаткованих мінімумів доходів громадян та складу адміністративного правопорушення. Позивачем також надано копії окремих сторінок медичної книжки, з яких вбачається, що він звертався 24.06.2024, 12.07.2024, 27.08.2024 до лікаря зі скаргами на головокружіння, головний біль, шум у вухах, загальну слабкість, тремор рук, тривожність, порушення сну та ін. При цьому, згідно запису лікаря за 24.06.2024 [PERSON] «даний стан пов`язує з нервовим перенапруженням та службовою діяльністю». \~ \~ \~ \~3. Надаючи правову оцінку фактичним обставинам справи та спірним правовідносинам, у контексті з доводами позивача, суд враховує наступні норми права та наводить мотиви їх застосування. Статтею 3 Конституції України регламентовано, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Відповідно до частини другої статті 11 Цивільного кодексу України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже й підставою цивільно-правової відповідальності, є завдання майнової та моральної шкоди іншій особі. Згідно з частиною першою та пунктом 1 частини другої статті 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно з положеннями частини першої ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода,\~ завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю\~ особистим\~ немайновим правам фізичної або юридичної особи,\~а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення (ст. 1166 Цивільного кодексу України), необхідними елементами якого є: шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. У п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» зазначено, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. При вирішенні спорів про відшкодування шкоди доказуванню підлягають: факт спричинення шкоди, протиправність дій заподіювача і його вина, причинний зв`язок між протиправною дією і негативними наслідками. Верховний Суд у постанові від 26 квітня 2022 року по справі №\~564/973/19 (провадження № 61-17828св20) виснував, що «…особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є\~презумпція вини. Відповідно до частини другої\~статті 1166 Цивільного кодексу України\~особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо\~\~під час розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Позивач\~\~має довести факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги. Розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, завдана особі і майну громадянина або завдана\~майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Розглядаючи спір про відшкодування завданої\~шкоди, суд повинен з`ясувати наявність у діях відповідача складу цивільного правопорушення, що включає неправомірність поведінки, наявність матеріальних втрат та їх розміру (збитків), причинного зв`язку між неправомірною поведінкою та заподіяними збитками. До істотних обставин, що підлягають з`ясуванню судом та доведенню сторонами у такому спорі, є наявність всіх сукупних елементів складу цивільного правопорушення;\~\~позивач зобов`язаний довести протиправність поведінки відповідача, розмір заподіяної шкоди, причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою та завданою шкодою, а відповідач має спростувати наявність своєї вини. Під шкодою розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди». \~ \~ \~ \~До житлово-комунальних\~послуг належить,\~зокрема, послуга з управління багатоквартирним будинком (пункт 1 частини першої ст. 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»). \~ \~ \~ \~Послуга з\~управління багатоквартирним\~будинком включає: забезпечення\~утримання спільного\~майна багатоквартирного\~будинку,\~зокрема прибирання\~внутрішньобудинкових приміщень\~та прибудинкової\~території,\~якщо прибудинкова\~територія,\~за даними\~Державного земельного\~кадастру,\~знаходиться у\~власності або\~користуванні співвласників\~багатоквартирного будинку\~відповідно до\~вимог законодавства,\~виконання санітарно-технічних\~робіт,\~обслуговування внутрішньобудинкових\~систем (крім\~обслуговування внутрішньобудинкових\~систем,\~що використовуються\~для надання\~відповідної комунальної\~послуги у\~разі укладення\~індивідуальних договорів\~з обслуговуванням\~внутрішньобудинкових систем\~про надання\~такої послуги,\~за умовами\~яких обслуговування\~таких систем\~здійснюється виконавцем),\~утримання ліфтів\~тощо; купівлю\~електричної енергії\~для забезпечення\~функціонування спільного\~майна багатоквартирного\~будинку; поточний\~ремонт спільного\~майна багатоквартирного\~будинку; інші додаткові послуги, які можуть бути замовлені співвласниками багатоквартирного будинку. Відповідно до частини першої ст.25 Закону України «Про\~благоустрій населених\~пунктів» утримання та благоустрій прибудинкової території багатоквартирного житлового будинку, належних до нього будівель, споруд проводиться балансоутримувачем цього будинку або підприємством, установою, організацією, з якими балансоутримувачем укладено відповідний договір на утримання та благоустрій прибудинкової території. В свою чергу, Закон України «Про житлово-комунальні послуги» не визначає такого поняття як «балансоутримувач багатоквартирного будинку», натомість визначає лише поняття «управителя багатоквартирного будинку», яким відповідно до пункту 14 частини першої ст. 1 цього Закону є фізична особа - підприємець або юридична особа - суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб. Відомості щодо того, чи було утворено об`єднання співвласників в будинку [ADDRESS] в матеріалах справи відсутні. Відповідно до п.6 Розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про житлово-комунальні послуги», у багатоквартирних будинках, у яких станом на 1 січня 2021 року не створено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, співвласниками не прийнято рішення про форму управління багатоквартирним будинком та не оголошено конкурс з призначення управителя багатоквартирного будинку відповідно до\~частини п`ятої\~статті 13 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку", виконавчий орган місцевої ради (або інший орган - суб`єкт владних повноважень, якому делеговані функції із здійснення управління об`єктами житлово-комунального господарства, забезпечення їх утримання та ефективної експлуатації, необхідного рівня та якості послуг) зобов`язаний оголосити і провести такий конкурс до 1 травня 2021 року. Договір про надання послуги з управління багатоквартирним будинком строком на один рік від імені співвласників багатоквартирного будинку підписує уповноважена особа виконавчого органу відповідної місцевої ради, за рішенням якого призначено управителя. Поряд з\~цим,\~в матеріалах\~справи \~відсутні \~фактичні дані\~відносно того,\~що між\~уповноваженою особою\~виконавчого органу\~Мукачівської міської\~ради та Товариством з обмеженою відповідальністю «УПРАВЛЯЮЧА КОМПАНІЯ НАВІБУД» було укладено відповідний договір про управління багатоквартирним будинком за адресою: [ADDRESS] , а також рішення органу місцевого самоврядування про призначення управителя. Однак, позивач стверджує, що фактично Товариство з обмеженою відповідальністю «УПРАВЛЯЮЧА КОМПАНІЯ «НАВІБУД» є управителем будинку [ADDRESS] та надає послуги з утримання будинку і споруд та прибудинкової території на підтвердження чого він надав суду платіжні інструкції (а.с.21-24), з яких вбачається, що [PERSON] дійсно сплачувалась квартплата Товариству з обмеженою відповідальністю "УПРАВЛЯЮЧА КОМПАНІЯ "НАВІБУД". Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, позивач посилається на те, що 23.06.2024 року о 7:45 год. з даху будинку (витяжки) за адресою: [ADDRESS] , на його Автомобіль впала цегла, що, як наслідок, зумовило значні пошкодження транспортного засобу. Відповідно до частини першої статті 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 Цивільного процесуального кодексу України). Згідно із частиною першою статті 80 Цивільного процесуального кодексу України достатніми є докази, які в своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тобто, певна обставина\~не може\~вважатися доведеною,\~допоки інша\~сторона її\~не спростує\~(концепція\~негативного доказу),\~оскільки за\~такого підходу\~принцип змагальності\~втрачає сенс (пункт 43 постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі № 917/1307/18). За результатами судового розгляду справи, слід констатувати відсутність належних та достатніх доказів, які б підтверджували самовільне неконтрольоване падіння цегли з даху будинку (витяжки) 45 в м. Мукачево на Автомобіль позивача, що спричинило його пошкодження, з огляду на наступне. Надані позивачем фотозображення на підтвердження спричинення шкоди - без зазначення дати (дату зазначено прописом власноручно), підтверджують лише знаходження Автомобіля позивача у дворі будинку та знаходження безпосередньо біля колеса Автомобіля цегли. Крім того, як вбачається з наявного в матеріалах справи талону-повідомлення єдиного обліку №7161 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію (а.с. 13), позивач звернувся до поліції 23.06.2024 о 07:42 через те, що «внаслідок стихійного лиха деревом пошкоджено ТЗ КІА РІО, днз [NUMBER] » (надалі- Талон-повідомлення). Відповідно до листа Мукачівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 22.07.2024 №7160/106/26/01/8-6-2024 [PERSON] повідомлено про те, що його звернення від 23.06.2024 №7161 розглянуто та подальшу перевірку припинено. Враховуючи те, що в даному випадку відсутні ознаки кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 194 КК України, так як пошкодження майна, не перевищує суму у 250 і більше неоподаткованих мінімумів доходів громадян та складу адміністративного правопорушення (надалі Лист). Таким чином, з аналізу змісту Талону-повідомлення та Листа, не вбачається встановлення факту та обставин пошкодження Автомобіля цеглою, на які посилається позивач. \~ \~ \~ \~Матеріали справи не містять акту чи інших доказів складених компетентними особами щодо факту пошкодження Автомобіля за вказаних позивачем обставин, та які відображали б дані про пошкодження транспортного засобу. \~ \~ \~ \~ За таких обставин, слід констатувати, що позивач не надав доказів, оцінивши які, суд міг би об`єктивно встановити, що пошкодження Автомобіля відбулось саме внаслідок падіння цегли з даху будинку (витяжки) [ADDRESS] - 23.06.2024 року, управителем якого є відповідач. Відповідно акт здачі-приймання робіт №0355 від 04.07.2024 та платіжна інструкція 0.0.3742424672.1 від 04.07.2024 самі по собі також не підтверджують, що витрати позивача в сумі 11650,00 грн виникли саме з вини відповідача. По відношенню до спірної по справі ситуації слід зазначити, що дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до висновку про відсутність фактичних даних, які б підтверджували обставини протиправної бездіяльності відповідача, його вини в настанні шкідливих наслідків для позивача, причинно-наслідкового зв`язку між такою бездіяльністю та наслідками, що настали. За таких обставин, відсутні підстави для стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "УПРАВЛЯЮЧА КОМПАНІЯ "НАВІБУД" матеріальної шкоди та, як наслідок, і стягнення моральної шкоди (похідна вимога), у зв`язку з чим, в задоволенні позову слід відмовити у повному обсязі. При цьому суд зазначає, що Європейський суд з прав людини зауважує на тому, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). \~ \~ \~ \~На підставі наведеного та

Outcome: dismissed