Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-04 00:00:00

Заступник керівника Черкаської окружної прокуратури Троцько Є. В. звернувся до суду із позовом в інтересах держави в особі Управління державного агентства меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, Черкаської міської ради до [PERSON] \~про стягнення\~шкоди,\~заподіяної водним\~живим ресурсам\~у сумі\~33\~799,00 грн. В обґрунтування підстав подання вказаного позову зазначив, що Черкаською окружною прокуратурою у ході реалізації повноважень, передбачених ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», під час вивчення стану додержання вимог чинного законодавства щодо відшкодування збитків, завданих порушенням вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища внаслідок незаконного зайняття рибним добувним промислом на підвідомчій території, встановлено факт невідшкодування шкоди [PERSON] , заподіяної внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства. Також вказав, що Черкаською окружною прокуратурою здійснювалося процесуальне керівництво у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12024255330000585 від 23.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України. За результатами проведення досудового розслідування обвинувальний акт у даному кримінальному провадженні за обвинуваченням [PERSON] скеровано до суду. Вироком Придніпровського районного суду м. Черкаси від 06.05.2024 у справі № 711/3534/24 [PERSON] визнаний винним у вчиненні кримінального правопорушення проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України (незаконне заняття рибним добувним промислом), що заподіяло істотну шкоду, та призначено відповідне покарання. Судове рішення набрало законної сили 06.06.2024. Разом з цим питання відшкодування збитків, завданих кримінальним правопорушення, залишилось не вирішеним. За обставинами справи [PERSON] 21.04.2024 у нічний час, зайшовши в акваторію річки Дніпро за координатами 49.4135960, 32.1174416 в адміністративних межах Придніпровського району м. Черкаси Черкаської області та маючи умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, шляхом занурення помістив у воду, без передбаченого законом дозволу на вилов риби, одну мисинову сітку. В подальшому, 22.04.2024 близько 19 год 30 хв, знаходячись в акваторії річки Дніпро за попередніми координатами, за допомогою заздалегідь заготовленого засобу лову, а саме однієї мисинової сітки, яка відноситься до сіткового знаряддя добування (вилову) та являється забороненою відповідно до пункту 1 розділу IV Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19.09.2022, займався незаконним рибним добувним промислом, в результаті чого здійснив незаконний вилов риби виду: лящ 11 шт, тарань 10 шт. Відповідно до розрахунку збитків заподіяних рибному господарству внаслідок незаконного добування, або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу згідно такс Постанови Кабінету Міністрів від 29.09.2023 № 1042 шкода, завдана водним біоресурсам України внаслідок вищевказаного незаконного вилову риби в річці Дніпро 22.04.2024 в адміністративних межах Придніпровського району м. Черкаси Черкаської області, за координатами 49.4135960, 32.1174416, в результаті якого [PERSON] здобуто рибу виду лящ 11 шт, тарань 10 шт, становить 33 779 грн, та згідно п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10.12.2004 № 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» являється істотною через вилов риби в період нересту та добування великої кількості риби. Матеріальні збитки в сумі 33 779 грн, спричинені протиправними діями [PERSON] , до цього часу не відшкодовані. Відповідно до інформації Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області від 12.11.2024 № 16538-24, завдані [PERSON] збитки в сумі 33 779 грн у добровільному порядку не відшкодовані, що стало підставою для звернення до суду. Тому просить суд стягнути з [PERSON] на користь держави шкоду, заподіяну водним живим ресурсам, у сумі 33\~799,00 грн. Ухвалою Чигиринського районного суду Черкаської області від 14.01.2025 провадження у справі відкрито з призначенням справи до судового розгляду у порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін. Представник позивачаЧеркаської окружної прокуратури прокурор Курило Р. О. позов підтримав у повному обсязі та просив суд його задовольнити. Представник Управління державного\~агентства з\~розвитку меліорації,\~рибного господарства\~та продовольчих\~програм у\~Черкаській області Іванько В. надав суду заяву про розгляд справи у відсутність представника управління. Повідомив суд, що [PERSON] не відшкодував завдану шкоду в добровільному порядку, тому позов підтримує в повному обсязі та наполягає на його задоволені. Представник Черкаської міської ради за довіреністю Птуха В. І. надала суду заяву про розгляд справи у її відсутність. Позов підтримала у повному обсязі та просила суд його задовольнити. Відповідач [PERSON] позов визнав частково на 1000,00 грн, оскільки вилов був незначний. Зауважив, що не має можливості сплати штраф, через відсутність коштів та постійних заробітків. Заслухавши присутніх учасників судового провадження, дослідивши наявні у матеріалах справи письмові докази, судом встановлені такі обставини та відповідні їм правовідносини. Щодо представництва органом прокуратури інтересів держави в особі Управління державного агентства меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, Черкаської міської ради, суд дійшов таких висновків. Відповідно до ст. 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Відповідно до ч. 3 ст. 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу (ч. 4 ст. 56 ЦПК України). Статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Підставою представництва інтересів держави у судах є наявність порушеного або загрози порушень економічних, політичних і інших державних інтересів внаслідок протиправних дій (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, що виникають у відносинах між ними або державою. Враховуючи, що уповноважені органи державної влади та місцевого самоврядування неналежним чином здійснюють захист інтересів держави, оскільки не користуються своїми правами та обов`язками передбаченими законодавством і до теперішнього часу не вжили жодних заходів щодо відшкодування заподіяної державі шкоди. Зазначене свідчить про наявність підстав для вжиття заходів представницького характеру прокурором. Несплата вказаних збитків в умовах дефіциту бюджетних коштів негативно впливає на поповнення державного та місцевих бюджетів і може призвести до невиконання програм, передбачених його витратною частиною, а тому є необхідність для звернення прокурора із позовною заявою до суду. З матеріалів справи судом встановлено, що прокурором були направлені листи до Управління державного агентства меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області від 06.11.2024 за № 54/16501вих24 та Черкаської міської ради від 15.10.2024 за № 54/1-6075вих24 щодо наміру звернення до суду про відшкодування збитків [PERSON] внаслідок незаконного лову рибних ресурсів (а.с. 51-56) Управління державного агентства меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, повідомило, що немає можливості звернутися до суду з вказаним позовом у зв`язку з тяжким матеріальним становищем та обмеженим фінансуванням, відсутністю коштів для сплати судового збору. Тому просять Черкаську окружну прокуратуру звернутися до суду в інтересах держави з позовом про відшкодування шкоди та стягнення збитків із [PERSON] (а.с. 63). Черкаська міська рада також не має можливості звернутися до суду з позовом, оскільки відсутні бюджетні асигнування для сплати судового збору, тому у разі наявності намірів органів прокуратури представляти інтереси держави (органу місцевого самоврядування) міська рада не заперечує стосовно захисту інтересів територіальної громади міста Черкаси (а.с. 57). З урахуванням наведеного суд дійшов висновку, що звернення прокурора до суду із вказаним позовом є обґрунтованим, прокурор довів доказами його право ініціювати даний позов в інтересах Управління державного агентства меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області. Згідно приписів ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені частиною 1 статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно до ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку і розмірах, встановлених законодавством. Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Згідно до ч. 1 ст. 52 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» порушення вимог цього Закону тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність відповідно закону. Підпункт 8 пункту 2 розділу ІІІ Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 № 700 передбачає обов`язок рибалок відшкодовувати шкоду, заподіяну водним біоресурсам внаслідок порушення цих Правил, у порядку та розмірах, визначених законодавством. Відповідно до вимог статті 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» від 08.07.2011 № 3677-VI, посадові особи органів рибоохорони центрального органу виконавчої влади у галузі рибного господарства мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками. Розрахунок збитку проводиться відповідно до розрахунку збитків заподіяних рибному господарству внаслідок незаконного добування, або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу згідно такс Постанови Кабінету Міністрів від 29.09.2023 № 1042. Суд встановив, що вироком Придніпровського районного суду м. Черкаси від 06.05.2024 у справі 711/3534/24 (провадження № 1-кп/711/395/24) [PERSON] визнаний винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 249 КК України, йому призначено покарання у виді пробаційного нагляду на строк 1 рік 6 місяців. За обставинами справи [PERSON] 21.04.2024 у нічний час, зайшовши в акваторію річки Дніпро за координатами 49.4135960, 32.1174416 в адміністративних межах Придніпровського району м. Черкаси Черкаської області та маючи умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, шляхом занурення помістив у воду, без передбаченого законом дозволу на вилов риби, одну мисинову сітку. В подальшому, 22.04.2024 близько 19 год 30 хв, знаходячись в акваторії річки Дніпро за попередніми координатами, за допомогою заздалегідь заготовленого засобу лову, а саме однієї мисинової сітки, яка відноситься до сіткового знаряддя добування (вилову) та являється забороненою відповідно до пункту 1 розділу IV Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19.09.2022, займався незаконним рибним добувним промислом, в результаті чого здійснив незаконний вилов риби виду: лящ 11 шт, тарань 10 шт (а.с. 48-50) Відповідно до розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок незаконного добування або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного провислу згідно такс Постанови Кабінету Міністрів від 29.09.2023 за № 1042, своїми діями [PERSON] заподіяв збитків рибному господарству у розмірі 33\~779,00 грн (а.с. 64). Заступник керівника Черкаської окружної прокуратури Троцько Є. 06.11.2024 звернувся із повідомленням до Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, на які останні повідомили, що не мають заперечень проти звернення прокурора до суду із позовом в їх інтересах до [PERSON] про відшкодування шкоди (а.с. 51-53, 63). З урахуванням\~наведеного суд\~дійшов висновку,\~що вина\~ [PERSON] \~у вчиненні\~кримінального правопорушення\~за ч.\~1\~ст.\~249\~КК України\~доведена та\~підтверджена вироком\~Придніпровського районного\~суду м.\~Черкаси від\~06.05.2024.\~Розмір збитків,\~завданих Управлінню\~державного агентства\~меліорації,\~рибного господарства\~та продовольчих\~програм у\~Черкаській області\~та Черкаській\~міській раді, підтверджений належними, допустимими доказами та складає 33\~779,00 грн. За таких обставин суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення. Часткове визнання позову [PERSON] та посилання на відсутність у нього фінансових можливостей відшкодувати завдані збитки у повному обсязі суд оцінює критично, оскільки неможливість чи небажання відшкодовувати завдану шкоду не може бути підставою для відмови у задоволенні позову. Крім того, оскільки при зверненні до суду судовий збір не сплачувався на підставі п. 6 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», ураховуючи понижуючий коефіцієнт 0,8 за подання процесуальних документів в електронний формі, необхідна сума судового збору в розмірі 2\~422,40 грн підлягає стягненню з відповідача [PERSON] на користь держави, що відповідає вимогам ст. 141 ЦПК України. На підставі викладеного,

Outcome: approved