Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-13 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача 07.10.2024 представник позивача адвокат Ревунков В. М. звернувся до суду в інтересах позивача [PERSON] з цим позовом до відповідача Вакулівської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, згідно з яким, посилаючись на поважність причин пропуску позивачем строку для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилася після смерті матері [PERSON] , що мала місце [INFO] , просив ухвалити судове рішення про визначення йому додаткового строку, тривалістю три місяці, для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті матері. В обґрунтування заявлених вимог представник позивача зазначив, що після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на земельну ділянку, площею 7,0966 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Вакулівської сільської ради Софіївського району Дніпропетровської області. За життя [PERSON] склала заповіт, за яким на випадок своєї смерті заповіла зазначену вище земельну ділянку саме позивачу. Проте, у встановлений законом строк до нотаріуса за оформленням спадкових документів позивач не звернувся, оскільки він не знати про існування заповіту, тому що із матір`ю разом не проживав, за життя мати нікому не казала, що вона склала заповіт на його користь. Крім того, через повномасштабне вторгнення РФ на територію України після 24.02.2022 та уведенням через це військового стану в Україні, уряд України дозволив не включати до строку прийняття спадщини період воєнного стану, що дозволяло спадкоємцям можливість звернутись до нотаріуса для документального оформлення вже після завершення воєнного стану. При його зверненні 13 вересня 2024 року до нотаріальної контори з заявою про видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті матері [PERSON] , йому було відмовлено у вчиненні цієї нотаріальної дії у зв`язку з пропуском встановленого законодавством шестимісячного строку, поновити який можливо лише у судовому порядку. Вважає, що усі перелічені обставини призвели до того, що він з поважних причин пропустив строк для прийняття спадщини, тому просив суд зважити на них та визначити йому додатковий строк для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті матері. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі. 14.10.2024 за ухвалою судді відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду у порядку загального позовного провадження. Крім того, за вищевказаною ухвалою суду витребувано у приватного нотаріуса Нікопольського районного нотаріальної контори Дніпропетровської області Апалькова Є.В. копію спадкової справи після смерті [PERSON] 09.01.2025 за ухвалою суду підготовче судове засідання закрито і справу призначено до судового розгляду. У судове засідання ні позивач [PERSON] , ні його представник адвокат Ревунков В. М. не з`явилися, проте представник позивача направив до суду письмову заяви про можливість розгляду справи за його та позивача відсутності. Позов підтримав і просив його задовольнити у повному обсязі. Не заперечував проти заочного розгляду справи. Представник відповідача Вакулівської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області на виклик суду на судовий розгляд справи повторно не з`явився, хоча про дату, час та місце його проведення повідомлявся завчасно належним чином. Про причини своєї неявки суд не повідомив, відзиву, заяв про відкладення розгляду справи чи розгляду без його участі до суду не подавав. Зважаючи на те, що у матеріалах справи достатньо доказів для розгляду справи без участі відповідача, судом, зі згоди представника позивача, вирішено розглядати справу в заочному порядку, на підставі наявних доказів, що відповідає положенням ст.280, 281 ЦПК України. Крім того, оскільки у судове засідання жодна із сторін у справі не з`явилась, суд, відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, проводить слухання справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин. [INFO] , у віці 86 років, у місті Нікополь Дніпропетровської області померла громадянка [PERSON] (а.с. 16). Після її смерті відкрилась спадщина на належне їй майно, зокрема на земельну ділянку, площею 7,0966 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, за кадастровим №12252833:00:02:027:0013, що розташована на території Вакулівської (Жовтнева) сільської ради Криворізького (Софіївського) району Дніпропетровської області (а.с.8). За життя [PERSON] склала заповіт, посвідчений 06.05.2008 секретарем Вакулівської (Жовтневої) сільської ради Криворізького (Софіївського) району Дніпропетровської області Кобилянською В. І. за р./№ 25, згідно з яким згадану вище земельну ділянку вона заповіла своєму синові, позивачу у справі [PERSON] , 1958 року народження (а.с.9). Як видно із копії спадкової справи № 319/2024, заведеною приватним нотаріусом Нікопольського районного нотаріальної контори Дніпропетровської області Апальковим Є.В., після смерті [PERSON] з заявою про прийняття спадщини 13.09.2024 звернувся лише її син, позивач у справі [PERSON] (а.с.33). Станом на дату смерті [PERSON] , позивач [PERSON] , не проживав та не був зареєстрований за однією адресою з померлою, що видно із довідки №1527/24, виданої 23.09.2024 відділом реєстрації та обліку громадян Нікопольської міської ради Дніпропетровської області, згідно якої також вбачається, що інші особи із померлою не були зареєстровані (а.с.43). 13.09.2024 із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Нікопольського районного нотаріальної контори Дніпропетровської області Апалькова Євгена Вікторовича звернувся позивач [PERSON] , як син спадкодавиці (а.с. 33). Проте, як видно з постанови приватного нотаріуса Апалькова Є. В. від 13.09.2024, позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] у зв`язку з тим, що він, як спадкоємець за заповітом, пропустив 6-місячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини (а.с.42). Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Відповідно до\~ст.1216-1218 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно із\~ст.1268-1270 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Якщо спадкоємець протягом шестимісячного строку, встановленого\~статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження №61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19). При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Так із введенням 24 лютого 2022 року воєнного стану в Україні всі сфери суспільного життя держави зазнали змін в законодавчому регулюванні. Тому, у зв`язку із розпочатою військовою агресією росії проти України було прийнято декілька нормативно-правових актів, що визначають важливі питання щодо процедури спадкування в період дії воєнного стану. Відповідно до положень\~постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 р. №164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану", на час дії воєнного стану строки для прийняття спадщини припинилися. Таким чином, час воєнних дій фактично не враховувався в рахунок встановлених 6- ти місяців прийняття спадщини. Тобто спадкоємець міг заявити про прийняття спадщини протягом дії воєнного стану, незалежно від його тривалості, та додатково після його скасування, у строк, що залишався станом на 24 лютого 2022 р. від встановлених шести місяців. Фактично прийнятою у лютому Постановою уряд дозволив не включати до строків прийняття спадщини або відмови від неї період воєнного стану, що означало для спадкоємців можливість звернутися до нотаріуса для відкриття спадщини і написання заяви про її прийняття уже після завершення воєнного стану. Проте, згідно\~Постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 р. №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану», перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Згідно даних змін слідує, що спадкоємці зможуть заявити про свої права на спадщину і після спливу відповідних шести місяців, якщо цей строк припадає на період воєнного стану. Однак максимально для звернення до нотаріуса можуть бути додані не більше чотири місяці воєнного стану. Тобто, у зв`язку із військовим станом, термін для прийняття спадщини збільшили до десяти місяців з моменту смерті спадкодавця, якщо спадкоємець не встигне подати заяву про прийняття спадщини у ці терміни, вона буде вважатися такою, що пропустила строк для її прийняття. Проте всі наведені вище зміни, що стосувалися питання строку прийняття спадщини та відображені в зазначених вище нормативних документах не призвели до змін\~Цивільного кодексу України, зокрема ст.1270, що в свою чергу має вищу юридичну силу по відношенню до Постанов. У зв`язку з наявністю розбіжностей в нормативних документах, які регулюють питання строків прийняття спадщини, у позивача [PERSON] виникло хибне уявлення про те, що він може подати заяву про прийняття спадщини після завершення війни, або у будь-який час дії воєнного стану, не обмежуючись шестимісячним строком, що слідують після смерті спадкодавиці. У зв`язку з цим він пропустив визначений законом 6-місячний строк для подачі заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] .. Таким чином, суд приймає вказані позивачем причини пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини та визнає їх поважними і знаходить можливим визначити для нього додатковий строк, тривалістю три місяці, що за доводами позивача, є достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд визнає їх належними, допустимими, достовірними, а позов таким, що підлягає задоволенню, оскільки достовірно встановлено, що позивач належить до спадкоємців за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини. Інших спадкоємців, які би прийняли спадщину судом не встановлено. Розподіл судових витрат. Вимоги щодо відшкодування судових витрат, понесених позивачем на оплату судового збору, останній не заявляв, а тому суд не вирішує питання про їх розподіл між сторонами. Більш того, судом під час судового розгляду справи не установлено порушення спадкових прав позивача з боку відповідача. З урахуванням вищевикладеного та

Outcome: approved