Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-16 00:00:00

Позивач, в особі представника адвоката Гулієва І.М. огли, звернувся до суду з позовом до відповідачки, в якому просить розірвати шлюб укладений між [PERSON] та [PERSON] , який зареєстрований 28 вересня 2019 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Індустріальному та Немишлянському районах у місті Харкові Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 759. В обґрунтування позову позивач вказав, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 28 вересня 2019 року. На початковому етапі подружнього життя він з відповідачкою мав спільні цілі, життєві плани та бажання будувати сімейні стосунки, які б ґрунтувалися на довірі, взаємоповазі та підтримці. Однак через певний час між ними почали виникати серйозні розбіжності, які стосувалися як повсякденного життя, так і фундаментальних поглядів на сімейні цінності та обов`язки. З часом виявилася несумісність характерів, відмінності у темпераменті, підходах до вирішення побутових питань, фінансових зобов`язань та планування спільного майбутнього призвели до регулярних сварок та конфліктів, які руйнували атмосферу взаєморозуміння та підтримки у сім`ї. Попри неодноразові спроби з його боку налагодити стосунки та знайти компроміси, відповідачка не проявляла зацікавленості у відновленні сімейного затишку та порозуміння. Внаслідок цього почуття любові, довіри та взаємної підтримки між подружжям остаточно зникли. Від шлюбу дітей не мають. Сімейні відносини та ведення спільного господарства припинено 2 року тому, фактично не спілкуються. Перебування у шлюбі на даний момент суперечить інтересам обох сторін, негативно впливає на моральний та емоційний стан. Відповідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа. Ухвалою суду від 17 грудня 2024 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи. У наданий в ухвалі час від сторін не надійшло заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження чи клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, відповідачка відзив на позовну заяву не подала. Зважаючи на те, що справа розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, відповідно до ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, вивчивши матеріали справи та дослідивши надані докази, встановив такі факти та відповідні ним правовідносини. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] 28 вересня 2019 року уклали шлюб, який зареєстрований у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по Індустріальному та Немишлянському районах у місті Харкові Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 759, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] від 28 вересня 2019 року (а.с.13). Від шлюбу сторони дітей не мають. Відповідно до вимог ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що має істотне значення. Виходячи із змісту ч. 3 та ч. 4 ст.56\~СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно зі ст.\~24\~СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України). Позивач та відповідачка не підтримують шлюбні відносини понад два роки, спільного господарства не ведуть, шлюб має формальний характер, як зазначив позивач збереження сім`ї та подальше спільне проживання є неможливим, сторони у встановлений законом строк заяву про розірвання шлюбу не відкликали, тому суд вважає за необхідне шлюб сторін розірвати. Відповідно до\~ч.1\~ст.\~113\~СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Відповідачка клопотання про відновлення дошлюбного прізвища не заявила. Згідно з ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Позивач при подачі позову до суду судовий збір в сумі 968 грн. 96 коп. (з урахуванням положень ч. 3\~ст. 4 Закону України «Про судовий збір») не сплатив, вважаючи, що він має пільгу відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», як учасники бойових дій, яким він є (а.с.15). Згідно із положеннями п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». Частиною 2 ст. 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» встановлено, що ветерани війни та члени сімей загиблих (померлих) ветеранів війни, члени сімей загиблих (померлих) Захисників і Захисниць України отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Вирішуючи питання про сплату судового збору особою, яка має статус учасника бойових дій, для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову, перевірити чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». Зазначена правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року в справі № 9901/311/19, від 12 лютого 2020 року в справі №545/1149/17. Аналізуючи вищенаведене, суд зауважує, що у такому випадку позивач був би звільнений від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях, але у тих справах, які пов`язані з порушенням його прав, як учасника бойових дій. Предметом спору у цій справі є розірвання шлюбу, тобто зазначений спір не пов`язаний із захистом прав позивача як учасника бойових дій, не стосується його соціального і правового статусу, який врегульований спеціальним законом. Водночас, відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача, а тому із відповідачки підлягає стягненню судовий збір у розмірі 986 грн. 96 коп. на користь держави. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved