Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-03 00:00:00

До Вінницького міського суду Вінницької області звернулась [PERSON] з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. Позов мотивований тим, що між сторонами 21 вересня 2002 року зареєстровано шлюб. Від шлюбу вони мають двох дітей: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Позивач зазначає, що за роки перебування у шлюбі стосунки між нею та відповідачем погіршились, сумісне проживання остаточно припинено, відносини, притаманні подружжю, у них відсутні, вони не мають спільного бюджету, не ведуть спільного господарства, шлюб є формальним. Позивачка вважає, що подальше продовження шлюбу з відповідачем є неможливим, шляхи до примирення - відсутні, а сам шлюб є таким, що суперечить інтересам усіх членів сім`ї, що й стало підставою для звернення позивача до суду із позовною заявою про розірвання шлюбу. Ухвалою суду від 20.01.2025 зазначену справу призначено до розгляду в порядку спрощеного провадження з викликом (повідомленням) сторін, призначено розгляд справи по суті. Окрім цього, відповідачу роз`яснено строк для подання відзиву на позовну заяву. Позивачка та представник позивачки в судове засідання не з`явились, натомість представник [PERSON] - адвокат Свистун Л.В. подала заяву про розгляд справи за відсутності сторони позивачки, просить позовні вимоги задовольнити та не заперечує щодо заочного розгляду справи. Згідно із ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідач в судове засідання не з`явився, правом подання відзиву на позовну заяву не скористався, однак надав заяву про визнання позову, в якій не заперечував проти розірвання шлюбу та просив провести розгляд справи за його відсутності. Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, суд дійшов таких висновків. Згідно з ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За вказаних обставин суд вважає можливим провести судове засідання за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Судом установлені такі фактичні обставини справи, яким відповідають правовідносини, врегульовані нормами СК України щодо припинення шлюбу. Відповідно до ч. 2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Згідно з ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 цього Кодексу. Судом установлено, що 21 вересня 2002 року між сторонами [PERSON] та [PERSON] був зареєстрований шлюб у Міському відділі реєстрації актів громадянського стану управління юстиції Вінницької області, за актовим записом №2039, свідоцтво про одруження [NUMBER] . Від шлюбу сторони у справі мають дітей: [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження [NUMBER] від 07.04.2003, виданого Міським відділом реєстрації актів громадянського стану управління юстиції Вінницької області, та [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження [NUMBER] від 13.01.2017, виданого Вінницьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області. Відповідно до ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Частинами третьою та четвертою статті 56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом. Відповідно до ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Зважаючи на встановлені обставини щодо не підтримання сімейних відносин, відсутності спільного проживання, формального існування шлюбу, суд дійшов висновку, що подальше збереження шлюбу між сторонами суперечило б їх інтересам. За таких обставин необхідно задовольнити позов щодо розірвання шлюбу між сторонами. Згідно з вимогами ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Тому заяву позивачки про зміну їй прізвища на дошлюбне « [PERSON] » необхідно задовольнити та відновити їй дошлюбне прізвище. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Сплата судового збору позивачкою в сумі 1211,20 грн підтверджується платіжною квитанцією від 08.01.2025, у зв`язку з чим судовий збір має бути покладений на відповідача. На підставі викладеного,

Outcome: approved