Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-03 00:00:00

[PERSON] звернувся до Голосіївського районного суду міста Києва з позовною заявою до фізичної особи-підприємця [PERSON] про захист прав споживачів. В обґрунтування заявлених вимог зазначив, що 07.03.2023 він придбав смартфон Самсунг Гелексі S23 Ultra у магазині DiDi. Вартість покупки склала 51348 грн. Йому було надано товарний чек №225774 і гарантійний талон з гарантійним терміном на 12 місяців. 25.12.2023 під час звичайного використання вищевказаного телефону на його екрані виник дефект у вигляді фіолетової смуги. 26.12.2023 співробітник магазину DiDi прийняв телефон на гарантійний ремонт та надав квитанцію. Протягом місяця він щотижня телефонував до магазину з проханням надати інформацію щодо стану телефону та термінів його ремонту, натомість кожного разу йому пропонували зачекати ще кілька днів. 24.01.2024 він звернувся до магазину із заявою якнайшвидше замінити смартфон на аналогічний у зв?язку із неможливістю магазину виконати усунення дефекту у термін 14 днів, однак жодної відповіді так і не отримав. Ним було направлено лист із претензією про повернення коштів та відшкодування моральної шкоди, однак лист повернувся, оскільки був не вручений відповідачу. Порушення його прав принижує його людську честь та гідність, завдає йому моральну шкоду, оскільки телефон виявився неналежної якості, а його звернення до магазину ігноруються. Моральну шкоду він оцінює у розмірі 20000 грн. Судові витрати складаються з судового збору у розмірі 1211,20 грн. та витрат по оплаті юридичних послуг у розмірі 27 000 грн. Просив стягнути з фізичної особи-підприємця [PERSON] (магазин [NUMBER] ) на свою користь матеріальні витрати у розмірі 51348 грн., компенсацію за завдану моральну шкоду у розмірі 20000 грн., витрати по оплаті юридичних послуг у розмірі 27 000 грн. та судовий збір. 12.04.2024 постановлено ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі, розгляд зазначеної цивільної справи призначено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та відмовлено в залученні до участі в справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві. Відповідач своїм правом на подання відзиву не скористалася. Зважаючи на неподання у встановлений судом строк заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та/або клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін та/або письмового відзиву на позов, справа вирішується за наявними матеріалами у відповідності з нормою ч. 5 ст. 279 ЦПК України. Дослідивши письмові докази по справі, суд встановив наступне. Як вбачається з товарного чеку №225774 від 07.03.2023 у магазині didi.ua було придбано мобільний телефон марки Sumsung Galaxy S23 Ultra 12/512GB Phantom Black (SM-S918BZKH), вартістю 51348 грн. Підпис покупця та продавця гарантійний талон № 225774 від 07.03.2023 не містить. Вказаний товарний чек містить напис didi.ua, техніку отримав без дефектів та фігурний штамп ФОП [PERSON] , при цьому він не містить прізвище, ім`я, по-батькові та підпису особи, яка продала товар, а також прізвище, ім`я, по-батькові та підпису особи, яка купила зазначений товар. При цьому, в даному товарному чеку відсутня інформація, що ФОП [PERSON] є особою, що здійснила продаж спірного товару та отримала за цей продаж суму грошових коштів. Відповідно до гарантійного талону № 225774 від 07.03.2023 мобільний телефон марки Sumsung Galaxy S23 Ultra 12/512GB Phantom Black (SM-S918BZKH) має гарантійний строк 12 місяців. Підпис покупця та продавця гарантійний талон № 225774 від 07.03.2023 не містить. Містить печатку ФОП [PERSON] та надпис «www.DiDi.ua». Матеріали справи також містить квитанцію №А2315 від 26.12.2023 з підписом приймальника [PERSON] та підписом Артема (з умовами ремонту ознайомлений та згоден). Відповідно до змісту квитанції №А2315 від 26.12.2023 клієнт - Артем, пристрій Sumsung Galaxy S23 Ultra 12/512GB Phantom Black (SM-S918BZKH), зовнішній вигляд - сліди використання, лівий нижній та правий верхній кути мають сколи, дефект - фіолетова смуга на екрані. Замовник приймає він ризик можливої ??повної чи часткової втрати працездатності пристрою у процесі ремонту, у разі грубих порушень користувачем умов експлуатації. Термін зберігання апарата 30 днів із орієнтовної дати готовності. Після цього строку апарат утилізується і претензії щодо нього не приймаються. 24.01.2024 [PERSON] звернувся до ФОП [PERSON] з заявою про заміну товару на аналогічний у зв`язку з неможливістю сервісного центру виконати діагностику та/або усунення несправності у термін в 14 робочих днів. Відмітка про прийняття заяви містить підпис невідомої особи та печатку ФОП [PERSON] . 11.02.2024 [PERSON] звернувся до ФОП [PERSON] з претензією-вимогою про повернення коштів у розмірі 51348 грн., відшкодування моральної шкоди у розмірі 20000 грн. та витрат на юридичну допомог у загальному розмірі 17000 грн. Претензія-вимога була направлена за адресою: [ADDRESS] . Доказів її отримання ФОП [PERSON] матеріали справи не містять. 11.02.2024 [PERSON] звернувся до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві з заявою про проведення перевірки за фактом порушення законодавства про захист прав споживачів ФОП [PERSON] (власниця магазину DiDi). Результатів розгляду вищезазначеної заяви матеріали справи не містять. Відповідно до ст. 42 Конституції України держава захищає права споживачів, здійснює контроль за якістю і безпечністю продукції та усіх видів послуг і робіт, сприяє діяльності громадських організацій споживачів. Положеннями статей 15, 16 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно зі статтею 673 ЦК України продавець повинен передати покупцеві товар, якість якого відповідає умовам договору купівлі-продажу. У разі відсутності в договорі купівлі-продажу умов щодо якості товару продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, придатний для мети, з якою товар такого роду звичайно використовується. Якщо продавець при укладенні договору купівлі-продажу був повідомлений покупцем про конкретну мету придбання товару, продавець повинен передати покупцеві товар, придатний для використання відповідно до цієї мети. Згідно зі статтею 678 ЦК України покупець, якому переданий товар неналежної якості, має право, незалежно від можливості використання товару за призначенням, вимагати від продавця за своїм вибором: 1) пропорційного зменшення ціни; 2) безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк; 3) відшкодування витрат на усунення недоліків товару. У разі істотного порушення вимог щодо якості товару (виявлення недоліків, які не можна усунути, недоліків, усунення яких пов`язане з непропорційними витратами або затратами часу, недоліків, які виявилися неодноразово чи з`явилися знову після їх усунення) покупець має право за своїм вибором: 1) відмовитися від договору і вимагати повернення сплаченої за товар грошової суми; 2) вимагати заміни товару. Якщо продавець товару неналежної якості не є його виготовлювачем, вимоги щодо заміни, безоплатного усунення недоліків товару і відшкодування збитків можуть бути пред`явлені до продавця або виготовлювача товару. Положеннями п. 7 ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів» договір - усний чи письмовий правочин між споживачем і продавцем (виконавцем) про якість, терміни, ціну та інші умови, за яких реалізується продукція. Підтвердження вчинення усного правочину оформляється квитанцією, товарним чи касовим чеком, квитком, талоном, розрахунковим документом, передбаченим Законом України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг", або іншими документами (далі - розрахунковий документ). Терміни «розрахунковий документ» та «електронний розрахунковий документ» вживаються в цьому Законі України «Про захист прав споживачів» у значенні, наведеному в Законі України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», відповідно до якого розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовій чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів, отримання (повернення) коштів, торгівлі, валютними цінностями в готівковій формі, створений в паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ) у випадках, передбачених цим Законом, зареєстрований у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором: розрахункових операцій, чи заповнений вручну. Положеннями п. 15 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункові операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» передбачено, що суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані надавати в паперовій та/або електронній формі покупцю товарів (послуг) за його вимогою чек, накладну або інший розрахунковий документ, що засвідчує передання права власності на них від продавця до покупця з метою виконання вимог Закону України «Про захист прав споживачів». Порушення цього правила тягне за собою відповідальність, передбачену зазначеним законом, але не може бути підставою для застосування до порушника адміністративних чи фінансових санкцій, передбачених законодавством з питань оподаткування. Враховуючи вище викладене, саме такий розрахунковий документ мав бути виданий позивачу особою, що безпосередньо здійснила продаж товару, а факт відсутності розрахункового документа оформленого належним чином свідчить про те, що позивач не вимагаввід продавця видачу йому такого документу. Пунктом 15 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів» визначено, що недолік це будь-яка невідповідність продукції вимогам нормативно-правових актів, умовам договорів або вимогам, що пред`являються до неї, а також інформації про продукцію, наданій виробником (виконавцем, продавцем). Положеннями ч. 1 ст. 8 Закону України «Про захист прав споживачів» визначено, що у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку недоліків споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством, має право вимагати: пропорційного зменшення ціни; безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк; відшкодування витрат на усунення недоліків товару. У разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку істотних недоліків, які виникли з вини виробника товару (продавця, виконавця), або фальсифікації товару, підтверджених за необхідності висновком експертизи, споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством і на підставі обов`язкових для сторін правил чи договору, має право за своїм вибором вимагати від продавця або виробника: розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми; вимагати заміни товару на такий же товар або на аналогічний, з числа наявних у продавця (виробника), товар. Положеннями п. 12 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів» визначено, що істотний недолік - недолік, який робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення, виник з вини виробника (продавця, виконавця), після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин і при цьому наділений хоча б однією з нижченаведених ознак: а) він взагалі не може бути усунутий; б) його усунення потребує понад чотирнадцять календарних днів; в) він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором. Враховуючи вище викладене, у разі виявлення недоліків споживач, має право вимагати: пропорційного зменшення ціни; безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк; відшкодування витрат на усунення недоліків товару, а у разі виявлення істотних недоліків: розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми; заміни товару на такий же товар або на аналогічний, з числа наявних у продавця (виробника), товар. Для встановлення істотності недоліку товару необхідно наявність таких ознак: виникнення недоліку з вини виробника (продавця, виконавця); неможливість чи недопустимість використання товару за призначенням або повторний прояв недоліку з незалежних від споживача причин після його усунення, а також наявність хоча б однієї з таких ознак: він взагалі не може бути усунений; його усунення потребує понад чотирнадцять календарних днів; він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором. Частиною першою статті 679 ЦК України передбачено, що продавець відповідає за недоліки товару, якщо покупець доведе, що вони виникли до передання товару покупцеві або з причин, які існували до цього моменту. У разі коли під час гарантійного строку необхідно визначити причини втрати якості продукції, продавець (виконавець, виробник) зобов`язаний у триденний строк з дня одержання від споживача письмової згоди організувати проведення експертизи продукції (ч.4 ст. 17 Закону України «Про захист прав споживачів»). Отже, умовою відповідальності продавця за недоліки товару є виникнення цих недоліків до моменту передання товару покупцеві. Залежність настання відповідальності продавця від моменту виникнення недоліків пояснюється тим, що за загальним правилом, встановленим частиною першою статті 668 ЦК України, до моменту передання товару ризик випадкового знищення або випадкового пошкодження товару несе продавець. При виявленні недоліків товару після переходу до покупця ризику його випадкового знищення або випадкового пошкодження саме на нього покладається обов`язок доведення того, що недоліки виникли до передання йому товару. Згідно з частиною другою статті 679 ЦК України, якщо продавцем надані гарантії щодо якості товару, продавець відповідає за його недоліки, якщо він не доведе, що вони виникли після його передання покупцеві внаслідок порушення покупцем правил користування чи зберігання товару, дій третіх осіб, випадку або непереборної сили. За змістом наведеної правової норми у випадку існування гарантії щодо якості товару обов`язок доведення обставин, що звільняють продавця від відповідальності, покладається на нього. Визначення поняття гарантії якості товару міститься у частині першій статті 675 ЦК України, якою передбачено, що товар, який продавець передає або зобов`язаний передати покупцеві, має відповідати вимогам щодо його якості в момент його передання покупцеві, якщо інший момент визначення відповідності товару цим вимогам не встановлено договором купівлі-продажу. Під гарантією якості товару слід розуміти твердження продавця про відсутність у товарі в момент його передачі або в інший момент, встановлений у договорі, недоліків по якості товару. За загальним правилом, товар повинен відповідати вимогам по якості в момент його передачі від продавця до покупця. Це означає, що наслідки, які встановлені законодавством, зокрема вищенаведеними частиною другою статті 678 ЦК України та частиною першою статті 8 Закону України «Про захист прав споживачів», при реалізації продавцем неякісної продукції настають у випадку, коли недоліки товару мали місце на час його передання покупцеві, але не були і не могли бути виявлені останнім у момент передання. Зазначене узгоджується також з положеннями п. 5 Порядку гарантійного ремонту (обслуговування) або гарантійної заміни технічно складних побутових товарів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.11.2023 № 1251, визначено, що для здійснення гарантійного ремонту або гарантійної заміни товар приймається продавцем (сервісним центром) після пред`явлення споживачем розрахункового документа, передбаченого Законом України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг", та гарантійного талону за умови цілісності передбачених експлуатаційними документами пломб на товарі.. Звертаючись до суду з цим позовом, позивач зазначає, що з моменту придбання телефону в магазині ДіДі в березні 2023 року він тривалий час користувався ним і при його експлуатації виник дефект у вигляді фіолетової смуги на екрані, після чого у грудні 2023 року він звернувся до магазину ДіДі за гарантійним ремонтом телефону. При цьому, до матеріалів справи не додано доказів щодо встановлення і підтвердження факту виникнення недоліків чи істотних недоліків товару, як і висновків про те, що такі недоліки або істотні недоліки виникли саме з вини продавця товару, а не покупця в процесі експлуатації. Також позивачем до матеріалів справи не додано, доказів того, що ФОП [PERSON] є власницею магазину DiDi чи доменного імені « [INFO] », чи на будь-якій іншій правовій підставі здійснює реалізацію товарів через зазначенй магазин. З клопотанням про витребування таких доказів позивач до суду не звертався. В наданому товарному чеку відсутня інформація, що відповіджач є особою, що здійснила продаж спірного товару та отримала за цей продаж суму грошових коштів. Також з наданої квитанції №А2315 від 26.12.2023 з підписом приймальника [PERSON] та підписом Артема (з умовами ремонту ознайомлений та згоден), неможливо встановити, хто і від кого прийняв телефон на гарантійний ремонт. Згідно статей 81, 83 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. На підставі статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що обставини, на які посилається позивач, як на підставу позовних вимог не знайшли свого об`єктивного підтвердження в ході розгляду справи, суд вважає, що у задоволенні позову слід відмовити. Інші наведені позивачем доводи в обґрунтування своїх позовних вимог не спростовують наведених висновків суду. При цьому суд враховує приписи ст. 188 ЦПК України, якою встановлено, що в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги). Частиною 2 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» визначено, що при задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Оскільки судом не встановлено протиправних дій відповідача, а також підстав для стягнення з відповідача на користь позивача матеріальних збитків за придбаний телефон Sumsung Galaxy S23 Ultra 12/512GB Phantom Black (SM-S918BZKH), то вимога про стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди також не підлягає задоволенню. Як зазначає Європейський суд з прав людини в своїй усталеній практиці, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). На підставі ст. 141 ЦПК України, оскільки позивач при поданні позовної заяви про захист прав споживачів звільнений від сплати судового збору, а в задоволенні позову відмовлено в повному обсязі, то судові вирати в цій частині слід вінести за рахунок держави. Витрати на юридичну допомогу також не відшкодовуються позивачу, оскільки не судовими витратами в розумінні ст. 133, 137 ЦПК України.

Outcome: dismissed