Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-03 00:00:00

21.03.2024\~року ПОКВПТГ\~«Полтаватеплоенерго» звернулося\~до суду\~з цивільним\~позовом до[PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за послуги теплопостачання.\~Позивач проситьстягнути з відповідачів заборгованість за послуги теплопостачання, яка утворилася за період з 01.02.2018 року по 01.02.2024 року в сумі 202\~474,2 грн., нарахований на суму боргу індекс інфляції в сумі 15\~644,07 грн., та 3% річних в сумі 6702,61 грн., а також витрати по сплаті судового збору в розмірі 3028 грн. 00 коп. Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Полтави від 18.04.2024 року позовна заява прийнята до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у цивільній справі. 17.06.2024 року Ленінським районним судом м. Полтави постановлено заочне рішення у цивільній справі, яким позовні вимоги Полтавського обласного комунального виробничого підприємства теплового господарства «Полтаватеплоенерго» до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за послуги теплопостачання задоволені в повному обсязі. Ухвалою Ленінського районного суду м. Полтави від 29.10.2024 року заочне рішення від 17.06.2024 року у справі скасовано та справу призначено до розгляду. Ухвалою Ленінського районного суду м. Полтави від 06.01.2025 року до участі у справі в якості співвідповідача залучено [PERSON] . Ухвалою Ленінського районного суду м. Полтави від 06.01.2025 року позовні вимоги в частині вимог до [PERSON] та [PERSON] залишені без розгляду. В судове засідання з розгляду по суті представник позивача не з`явилася, про час та місце справи повідомлена належним чином, надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримують в повному обсязі. Відповідачі до суду не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, від відповідачки [PERSON] надійшла заява про розгляд справи без її участі та участі її представника, просить суд застосувати позовну давність до позовних вимог позивача та відмовити у задоволенні позову. \~ \~ \~ \~Суд, дослідивши матеріали цивільної справи встановив. \~ \~ \~ \~Відповідно до довідки Управління реєстрації, зняття з реєстрації місця проживання фізичних осіб від 03.04.2024 року, [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] зареєстровані за адресою: [ADDRESS] (а.с.16, 61) \~ПОКВПТГ «Полтаватеплоенерго» надає послуги з теплопостачання за адресою: [ADDRESS] , але плата за надані послуги з теплопостачання споживачами не здійснюється, у звязку із чим за період часу з 01.02.2018 року по 01.02.2024 року утворилася заборгованість в сумі 202\~474,2 грн. При цьому, розрахунок вартості послуг відповідає затвердженим тарифам (а.с.10). За період 21.03.2018 року по 01.03.2022 року позивачем нараховано індекс інфляції у сумі 15\~644,07 грн.; 3 % річних у сумі 6702,61 грн. Статтею 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг. Частиною 2\~ст. 625 ЦК України\~передбачено, що боржник у разі прострочення виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення та три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Разом з тим відповідно до загальних умов виконання зобов`язання, установлених\~ст. 526 ЦК України, зобов`язання повинно виконуватись належним чином згідно з умовами договору та вимогами\~ЦК України, інших актів цивільного законодавства. Недотримання таких вимог призводить до порушення зобов`язань. Згідно з ч. 1\~ст. 509 ЦК України\~зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. За змістом ч. 1 ст.\~901, ч. 1 ст.\~903 ЦК України\~за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором. Зобов`язання боржника сплатити певну грошову суму на користь кредитора відповідно до цивільно-правового договору або з інших підстав, визначених законом, є грошовим зобов`язанням. Таким чином, правовідношення, в якому замовник зобов`язаний оплатити надану послугу в грошах, а виконавець має право вимагати від замовника відповідної оплати, тобто в якому передбачено передачу грошей як предмета договору або сплату їх як ціни договору, є грошовим зобов`язанням. З огляду на викладене слід дійти висновку про те, що правовідносини, які склалися між сторонами на підставі договору про надання послуг теплопостачання, є грошовим зобов`язанням, у якому, серед інших прав і обов`язків сторін на боржника покладено виключно певний цивільно-правовий обов`язок з оплати отриманих житлово-комунальних послуг, якому кореспондує право вимоги кредитора (ч. 1\~ст. 509 ЦК України) вимагати сплату грошей за надані послуги. Таким чином, виходячи з юридичної природи правовідносин сторін як грошових зобов`язань, на них поширюється дія ч. 2\~ст. 625 ЦК України, як спеціальний вид цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов`язання. Закріплена в ч. 1\~ст. 26 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»\~правова норма щодо відповідальності боржника за несвоєчасне здійснення оплати за житлово-комунальні послуги у вигляді пені не виключає застосування правових норм, встановлених у ч. 2\~ст. 625 ЦК України. Застосування положень ч. 2\~ст. 625 ЦК України\~до спірних правовідносин також кореспондується із закріпленими в п. 3 ч. 1\~ст. 161 ЦПК України\~нормами, відповідно до яких однією з вимог, за якими може бути видано судовий наказ, є вимога про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості. На підставі викладеного, суд вважає обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості за надані послуги з постачання теплової енергії з врахуванням індексу інфляції та 3% річних. Щодо строку позовної давності, про застосування якого було заявлено відповідачкою [PERSON] слід зазначити наступне. Суть спору між сторонами зводиться до періоду, за який має бути стягнута заборгованість, з урахуванням поданої відповідачем заяви про застосування строків давності відповідно до ч.4 ст.267 ЦК України. Відповідно до статті 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу (стаття 256 ЦК України). Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (частини третя та четверта статті 267 ЦК України). Загальна позовна давність установлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України). Відповідно до статті 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Початок перебігу позовної давності визначається статтею 261 ЦК України. Так, за загальним правилом перебіг позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (частина перша статті 261 ЦК України), а за зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання (частина п`ята цієї статті). Перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач (частини перша та друга статті 264 ЦК України). Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується (частина третя вказаної статті). Споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом (пункт 5 частини третьої статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 24 червня 2004 року). Плата за житлово-комунальні послуги нараховується щомісячно (частина перша статті України). Споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору (частина перша статті 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 9 листопада 2017 року). Розрахунковим періодом для оплати послуг є календарний місяць. Плата за послуги вноситься не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим, якщо договором не встановлено інший строк (пункт 18 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 630 від 21 липня 2005 року). Якщо договором не встановлений інший термін, то з 21 числа кожного місяця починається період прострочення оплати наданих у попередньому місяці послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, а отже, і перебіг позовної давності щодо відповідного щомісячного платежу, за яким споживач допустив прострочення. Отже, зважаючи на характер спірних правовідносин у частині порядку оплати вартості отриманих послуг - щомісячно не пізніше 20 числа місяця, наступного за розрахунковим періодом, слід виходити з того, що у разі неналежного виконання споживачем обов`язку з оплати вартості отриманих послуг позовна давність за вимогами надавача послуг повинна обчислюватися з моменту настання строку погашення кожного чергового платежа. Згідно з п.12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, яким було доповнено Цивільний кодекс України відповідно до ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-ІХ від 30.03.2020р., під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені у тому числі статтями 257 та 258 ЦК України, продовжуються на строк дії такого карантину. Постановою КМУ «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» № 211 від 11.03.2020 р. карантин встановлено з 12 березня 2020 р. до 22 травня 2020 р. на всій території України. У подальшому постановами КМУ дія карантину неодноразово продовжувалася до 30 квітня 2023 року. Наряду з цим, розділ Прикінцеві та перехідні положення ЦК України було доповнено п.19, який передбачає, що у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року\~№ 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року\~№ 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану. Таким чином, якщо позовна давність за станом на 12 березня 2020 року не спливла, то її перебіг зупинений до кінця дії карантину та воєнного стану. Після припинення дії карантину строк, що залишався до кінця спливу позовної давності щодо сплати заборгованості по комунальним платежам продовжить свій перебіг. Як вбачається з матеріалів справи, 21 березня 2024 року ПОКВПТГ «Полтаватеплоенерго» звернувся до суду з вимогою про стягнення заборгованості за період з 01.02.2018 року по 01.02.2024 року. За станом на 12 березня 2020 року загальний строк позовної давності (три роки) по вимогам про стягнення заборгованості за станом на 01 лютого 2018 року не сплив, а тому слід вважати обгрунтованою вимогу про стягнення заборгованості, яка утворилася за період з 01.02.2018 року по 01.02.2024 року у розмірі 202474,20 грн. Таким чином, підприємство правомірно звернулось до суду щодо стягнення заборгованості, що утворилась в результаті невиконання відповідачем зобов`язання по оплаті за спожиті послуги теплопостачання за період з 01.02.2018 року по 01.02.2024 року за адресою: [ADDRESS] . Оскільки відповідачі\~покладені на\~них як\~на споживачів\~обов`язки\~належним чином\~не виконували,\~за отримані\~послуги не\~сплачувавли суд\~приходить до\~висновку,\~що позовні\~вимоги про\~стягнення з\~відповідачів заборгованості\~з урахуванням\~інфляційних витрат\~та 3%\~річних в\~сумі 224820,88\~грн.\~є повністю\~обґрунтованими,\~та підлягають\~задоволенню. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Тому з відповідачів на користь позивача слід стягнути понесені судові витрати в розмірі 3028,00 грн. Враховуючи вищевикладене та

Outcome: approved