Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-29 00:00:00

Відповідно до ч.1 ст.3 Цивільного процесуального кодексу України, - кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. 30.09.2022 року в Зіньківський районний суд Полтавської області із позовною заявою звернувся представник Акціонерного товариства "Полтаваобленерго", місце знаходження: м.Полтава, вул.Старий Поділ, 5, Полтавської області до [PERSON] , місце реєстрації: [ADDRESS] про стягнення вартості активної електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії. З позову вбачається, що 16 травня 2022 року представники АТ Полтаваобленерго" контролер групи технічного аудиту Зіньківської дільниці Миргородської об`єднаної філії [PERSON] та інженер групи технічного аудиту [PERSON] прибули на об`єкт споживача [PERSON] житловий будинок\~за адресою:\~ [ADDRESS] \~для проведення\~технічної перевірки\~вузла обліку.Споживач [PERSON] забезпечив доступ представникам АТ Полтаваобленерго"\~до свого\~об`єкта для\~обстеження вузла\~вимірювання,\~електроустановок та\~електропроводки.При огляді\~виявлено:\~порушення п.1.2.1,п.2.3.1\~підпункту 1\~п.\~5.5.5п.\~8.2.4\~ПРЕЕ \~п.6.1\~розділу 5\~ККОЕЕ ,п.11.9.1,\~п.11.9.2\~КСР.\~Самовільне підключення\~ \~електропроводом до\~електричної мережі\~ оператора\~системи,\~поза розрахунковим\~засобом обліку\~електроенергії з\~порушенням схеми\~обліку.\~Самовільне підключення\~виконано дротом\~від ввідного\~дроту до\~електроенергії.\~Виявити дане\~порушення при\~контрольному \~ огляді\~можливості не\~було.\~При включенні\~навантаження \~до проводів\~ самовільного\~підключення лічильник\~не враховує\~ електричну\~енергію,\~покази лічильника\~не змінюються.\~Електрична енергія\~не враховується.\~Споживачу продемонстровано\~дане порушення.На місці\~виявлення порушення\~було складено\~акт про\~порушення №\~005470\~від 16.05.2022\~року.\~Акт підписаний\~двома представниками\~АТ Полтаваобленерго\~та споживачем\~ [PERSON] ,\~зауважень до\~складеного акту\~не мав.До акту\~додано схему\~електроживлення споживача,\~акт виміру\~зразка дроту,\~акт тимчасового\~збереження речового\~доказу,\~які підписані\~ [PERSON] ..\~Також проведено\~фото відео\~фіксацію порушення.У відповідності\~до п.8.2.6\~ПРРЕЕ 30.05.2022\~року відбулось\~засідання комісії\~по розгляду\~актів.Про час\~та місце\~проведення засідання\~комісії по\~розгляду акту\~ про\~порушення споживачем\~ПРРЕЕ [PERSON] \~був повідомлений\~(п.11\~акту)\~під \~підпис та\~прибув на\~засідання.\~На засідання\~споживач прибув.\~Документи:\~1)\~протокол №005470\~засідання комісії\~по розгляду\~акта про\~порушення споживачем\~ПРРЕЕ від\~30.05.2022\~року,2)\~розрахунок обсягу\~та вартості\~електроенергії,\~не облікованої\~внаслідок порушення\~споживачем \~Правил роздрібного\~ринку електричної\~енергії,3)\~рахунок отримати\~відмовився.\~Тому дані\~документи 30.05.2022\~року були\~направлені на\~його адресу\~рекомендованим листом\~з повідомленням.Згідно розрахунку визначено обсяг 11561 кВт. год та суму 57947,59 грн.. Розрахунок проводився з 16.05.2021 року по 16.05.2022 року за 365 днів. До цього часу оплати споживач не здійснив. В зв`язку з цим позивач звернувся до суду з позовом та просив ухвалити рішення яким стягнути з [PERSON] 57947,59 грн. вартості активної електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил роздрібного ринку електричної енергії та судовий збір. Ухвалою Зіньківського районного суду Полтавської області від 02.11.2022 року було відкрито провадження по справі, призначено підготовче судове засідання. 29.12.2022 року в Зіньківський районний суд Полтавської області звернувся [PERSON] , місце проживання: [ADDRESS] до Акціонерного товариства "Полтаваобленерго", місце знаходження: м.Полтава, вул.Старий Поділ, 5 про захист прав споживачів. З позову вбачається що [PERSON] ,\~являється побутовим\~споживачем електричної\~енергії на\~точці обліку\~належного йому\~житлового будинку\~по [ADDRESS] ,\~де він\~постійно проживає\~і зареєстрований\~у встановленому\~Законом порядку.16.05.2022 року до нього додому прийшли працівники Зіньківського відділу AT «Полтаваобленерго» і їм необхідно було перевірити електропроводку та перенесли місце розташування електролічильника, при цьому вони лазили на горище будинку, після чого зфотографували на телефон його паспорт та самого [PERSON] при цьому ніяких документів щодо проведення зміни місця розміщення лічильника не надавали. Через деякий час йому зателефонували та повідомили що необхідно з`явитися до Зіньківського відділу АТ Полтаваобленерго, а коли він приїхав 30.05.2022 року вручили копію акта про порушення № 005470 від 16.05.2022 року, інших документів не надавали. По почті надійшла претензія відповідача про стягнення грошових коштів на суму 57947,59 грн., в якій заявлена до нього претензія обгрунтовується з посиланням на рішення комісії з розгляду акта про порушення оформленого протоколом від 30.05.2022 року. Вважає акт про порушення не дійсним та у протоколі зазначена завідомо неправдива інформація про те, що [PERSON] запрошували на засідання комісії. З боку відповідача вбачає застосування нечесної і агресивної підприємницької практики, що є прямим порушенням прав споживачів. Враховуючи вищевикладене звернувся з позовом до суду в якому просив визнати нечесною і агресивною застосовану по відношенню до [PERSON] з боку Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Полтавагаз" підприємницьку практику, яка полягає у фальсифікації працівниками відповідача факту наявності порушення ПРРЕЕ споживачем та заборонити відповідачеві в подальшому застосовувати до позивача нечесну і агресивну підприємницьку діяльність. Визнати недійсним акт про порушення №005470 від 16.05.2022 року. Визнати протиправним і скасувати прийняте комісією Зіньківської дільниці Миргородської об`єднаної філії АТ Полтаваобленерго в резолютивній частині протоколу № 5470 засідання комісії з розгляду акта про порушення споживачем ПРРЕЕ від 30.05.2022 року та стягнути 5000 грн. на правничу допомогу. Ухвалою Зіньківського районного суду Полтавської області від 04.01.2023 року було відкрито провадження по справі, призначено підготовче судове засідання (а.с.26-28 ц/с 530/1358/22). Ухвалою Зіньківського районного суду Полтавської області від 27.12.2023 року цивільну справу № 530/940/22 за позовом акціонерного товариства\~"Полтаваобленерго",\~місце знаходження:\~м.Полтава,\~вул.Старий\~Поділ,\~5,\~Полтавської області\~до [PERSON] ,\~місце реєстрації:\~ [ADDRESS] \~про стягнення\~вартості активної\~електроенергії,\~не облікованої\~внаслідок порушення\~споживачем Правил\~роздрібного ринку\~електричної енергії об`єднано в одне провадження з цивільною справою № 530/1358/22 за позовом [PERSON] , місце проживання: [ADDRESS] до Акціонерного товариства "Полтаваобленерго", місце знаходження: м.Полтава, вул.Старий Поділ, 5 про захист прав споживачів. Присвоєно об`єднаній цивільній справі № 530/940/22, провадження № 2/530/76/23. 24.01.2023 року представником відповідача подано відзив на позов [PERSON] про захист прав споживачів, у якому зазначено, що 16.05.2022 року представники АТ Полтаваобленерго контролер групи технічного аудиту Зіньківської дільниці Миргородської об`єднаної філії [PERSON] та інженер групи технічного аудиту Зіньківської дільниці Миргородської об`єднаної філії Костенко О.В. прибули на об`єкт споживача [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , для проведення технічної перевірки вузла обліку. [PERSON] та [PERSON] повідомили споживача про те, що являються представниками АТ "Полтаваобленерго" та про необхідність провести технічну перевірку. Споживач [PERSON] забезпечив їх доступ до свого об`єкта для обстеження вузла вимірювання, електроустановок та електропроводки. В тому числі, було оглянуто дроти які йдуть по горищу, де і виявлено порушення. На місці виявлення порушення було складено акт про порушення № 005470 від 15.05.2022 року, який підписаний двома представниками АТ Полтаваобленерго та [PERSON] .. Про час і місце проведення комісії по розгляду акту про порушення споживачем ПРРЕЕ [PERSON] був повідомлений під підпис, на засідання прибув. Представником відповідача зазначено, що протокол № 005470 відповідає вимогам чинних нормативних актів. Враховуючи вищевикладене представник відповідача просив у задоволенні позовних вимог [PERSON] відмовити повністю. Позивачем [PERSON] відповідь на відзив у встановлений чинним законодавством строк не подано. В судове\~засіданняв режимі відеоконференції з Гадяцьким районним судом Полтавської області з`явився представник Акціонерного товариства\~"Полтаваобленерго",\~за довіреністю\~Коваленко І.І.\~ позовні вимоги про стягнення вартості активної електроенергії не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії підтримав, просив їх задовільнити, позовні вимоги [PERSON] про захист прав споживачів не визнав, послався на відзив який приєднано до матеріалів справи та не заперечував стосовно прийняття заочного рішення. В судове засідання 30.01.2025 року відповідач [PERSON] та його представник адвокат Зінченко Г.В. не з`явилися, повідомлені належним чином, від представника надійшла заява про відкладення судового засідання, у зв`язку з перебуванням в іншому судовому засіданні Зіньківського районного суду Полтавської області (суддя Ситник О.В.) у кримінальній справі № 530/494/24, яка була призначена на 14 год.10 хв. (т.2 а.с.190), але на запит суду суддя Ситник О.В. повідомила про те, що захисник обвинуваченого адвокат Зінченко Г.В. у справі № 530/494/24 перебував у судовому засіданні у період часу з 14 год 10 хв по 14 год 20 хв., тому суд, враховуючи, що справа перебуває на розгляді з 30.09.2022 року, адвокатом Зінченко Г.В. неодноразово заявлялися клопотання про відкладення розгляду справи, поважність яких не було підтверджено, визнає неявку\~представника відповідача,\~неповажною та\~розцінює дії\~представника Шкурпели\~В.П.\~як затягування\~розгляду справи,\~ неявка\~представника \~не перешкоджає\~розгляду справи\~по суті. Крім цього, суд враховує те, що раніше в судових засіданнях представник [PERSON] адвокат Зінченко Г.В. позовні вимоги АТ Полтаваобленерго не визнав, позовні вимоги про захист прав споживачів підтримав та просив їх задовільнити. [PERSON] в судове засідання не зявився, належним чином повідомлений. Суду невідомі причини неявки в судове засідання [PERSON] .. Згідно зі\~ст. 280 ЦПК України, якщо у суду не має даних про причину неявки відповідача, сповіщеного про дату, час та місце судового засідання належним чином і він не з"явився в судове засідання без поважних і без повідомлення причин, суд вважає можливим розглянути справу на підставі даних, які є в матеріалах справи та зі згоди позивача, який не заперечує проти вирішення справи в заочному порядку, ухвалити рішення при заочному розгляді справи в порядку спрощеного позовного провадження, що відповідає положенням ст.ст.\~191\~ч. 2,281 ЦПК України. Частиною першою\~статті 44 ЦПК України\~встановлений обов"язок учасників судового процесу та їхніх представників добросовісно користуватися процесуальними правами. В свою чергу судом вжито усіх заходів, передбачених процесуальним законодавством для інформування відповідача про розгляд справи. Згідно електронного сайту Зіньківського районного суду Полтавської області користувачу надаються можливості пошуку, перегляду, копіювання та роздрукування судових рішень або їхніх частин, інформацію про призначенні судові засідання. В зв`язку із викладеним та беручи до уваги вищевикладене суд встановив, що [PERSON] та його представник адвокат Зінченко Г.В. належним чином були повідомлені, в судове засідання не з"явилися. Враховуючи вказані факти, згоду представника АТ Полтаваобленерго, суд вважає за можливе у відповідності до ч. 4 ст.\~223\~ЦПК України постановити заочне рішення, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. В порядку\~ст.280 ЦПК України, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, на підставі наявних у справі доказів та неявки [PERSON] та його представника адвоката Зінченка Г.В. в судове засідання без поважних причин. 24 лютого 2022 року указом Президента України № 64/2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який діє по даний час. Відповідно до рішення Ради Суддів України від 24 лютого 2022 року № 9 щодо вжиття невідкладних заходів для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні\~ Верховна Рада України 24 лютого 2022 року на позачерговому засіданні запровадила воєнний стан через вторгнення Росії в Україну. Відповідно до статті 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінено територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місце знаходження судів. Рада суддів України\~вирішила звернути увагу усіх судів України, що навіть в умовах воєнного або надзвичайного стану робота судів не може бути припинена, тобто не може бути обмежено конституційне право людини на судовий захист. З урахуванням положень статті 3 Конституції України про те, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю рекомендувати зборам суддів, головам судів, суддям судів України у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів оперативно приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справ. Заслухавши учасників справи, зачитавши позовну заяву, допитавши свідків та дослідивши наявні матеріали цивільної справи, суд приходить до висновку. Відповідно до вимог\~ст.263 ЦПК України \~рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами,\~які були досліджені в судовому засіданні. Якщо одна зі сторін визнала пред`явлену до неї позовну вимогу під час судового розгляду повністю або частково, рішення щодо цієї сторони ухвалюється судом згідно з таким визнанням, якщо це не суперечить вимогам статті 206 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1\~ст. 4 ЦПК України\~- кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до\~ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Згідно\~ст. 10-13 ЦПК України\~- суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до\~Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов"язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені\~Конституцією\~та законами України. Суд застосовує при розгляді справ\~Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод\~1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Суд застосовує норми права інших держав у разі, коли це передбачено законом України чи міжнародним договором, згода на обов"язковість якого надана Верховною Радою України. Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов"язаних із відповідними процесуальними діями, тощо. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов"язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов"язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об"єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз"яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов"язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов"язків. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах - не є обов"язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. \~Статтею 18 ЦПК України,\~встановлено - судові рішення, що набрали законної сили, обов"язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов"язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом. Обов"язковість судового рішення не позбавляє осіб, які не брали участі у справі, можливості звернутися до суду, якщо ухваленим судовим рішенням вирішено питання про їхні права, свободи чи інтереси. У відповідності до ст. ст. 76-83 ЦПК України\~- доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події суд може зобов"язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд - не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов"язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Відмова від визнання обставин приймається судом, якщо сторона, яка відмовляється, доведе, що вона визнала ці обставини внаслідок помилки, що має істотне значення, обману, насильства, погрози чи тяжкої обставини, або що обставини визнано у результаті зловмисної домовленості її представника з другою стороною. Про прийняття відмови сторони від визнання обставин суд постановляє ухвалу. У разі прийняття судом відмови сторони від визнання обставин вони доводяться в загальному порядку. Обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування. Обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили - не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили - не доказуються при розгляді іншої справи, проте можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені. Правова оцінка, надана судом певному факту при розгляді іншої справи, не є обов"язковою для суду. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об"єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено цим Кодексом, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. У разі подання заяви про те, що доданий до справи або поданий до суду учасником справи для ознайомлення документ викликає сумнів з приводу його достовірності або є підробленим, особа, яка подала цей документ, може просити суд до закінчення підготовчого засідання виключити його з числа доказів і розглядати справу на підставі інших доказів. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цивільного процесуального кодексу України. Як передбачено нормою ст. 3 ЦПК України, - цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу та Закону України "Про міжнародне приватне право", законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Якщо міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, передбачено інші правила, ніж встановлені цим Кодексом, застосовуються правила міжнародного договору. Провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Закон, який встановлює нові обов`язки, скасовує чи звужує права, належні учасникам цивільного процесу, чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в часі. Згідно положень пункту 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 № 14 Про судове рішення у цивільній справі, - рішення суду як найважливіший акт правосуддя покликане забезпечити захист гарантованих Конституцією України прав і свобод людини та здійснення проголошеного Основним Законом України принципу верховенства права. У зв`язку з цим суди повинні неухильно додержувати вимог про законність і обґрунтованість рішення у цивільній справі. Рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства відповідно до статті 2 ЦПК, вирішив справу згідно з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин відповідно до статті 8 ЦПК, а також правильно витлумачив ці норми. Якщо спірні правовідносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права). Якщо є суперечності між нормами процесуального чи матеріального права, які підлягають застосуванню при розгляді та вирішенні справи, то рішення є законним, якщо судом застосовано відповідно до частини четвертої статті 8 ЦПК норми, що мають вищу юридичну силу. У разі наявності суперечності між нормами законів (кодексів), що мають однакову юридичну силу, застосуванню підлягає той з них, який прийнято пізніше. При встановленні суперечностей між нормами права, які підлягають застосуванню при розгляді та вирішенні справи, суду також необхідно враховувати роз`яснення Пленуму Верховного Суду України, що містяться в постанові від 1 листопада 1996 року № 9 "Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя". Обґрунтованим визнається рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні і які відповідають вимогам закону про їх належність та допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню, а також якщо рішення містить вичерпні висновки суду, що відповідають встановленим на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи. Що стосується\~позовних вимог\~АТ Полтаваобленерго\~ простягнення вартості активної електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії то судом встановлено: 16 травня 2022 року представники АТ Полтаваобленерго" контролер групи технічного аудиту Зіньківської дільниці Миргородської об`єднаної філії [PERSON] та інженер групи технічного аудиту [PERSON] прибули на об`єкт споживача [PERSON] , житловий будинок за адресою: [ADDRESS] для проведення технічної перевірки вузла обліку. Відповідно до абзацу 73 пункту 1.1.2 «Правил роздрібного ринку електричної енергії» затверджених постановою Національної комісії, що здійснює регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року за № 312 Технічна перевірка - це виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності кодексу комерційного обліку та відповідності нормативно-технічним документам стану вузла обліку електричної енергії та схеми його підключення, електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точок вимірювання, а також з метою виявлення позаоблікових підключень. Споживач [PERSON] забезпечив доступ представникам АТ Полтаваобленерго" до свого об`єкта для обстеження вузла вимірювання, електроустановок та електропроводки. При огляді виявлено: порушення п.1.2.1,п.2.3.1 підпункту 1 п. 5.5.5п. 8.2.4 ПРЕЕ п.6.1 розділу 5 ККОЕЕ ,п.11.9.1,п.11.9.2 КСР. Самовільне підключення електропроводом до електричної мережі оператора системи, поза розрахунковим засобом обліку електроенергії з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано дротом від ввідного дроту до електроенергії. Виявити дане порушення при контрольному огляді можливості не було. При включенні навантаження до проводів самовільного підключення лічильник не враховує електричну енергію, покази лічильника не змінюються. Електрична енергія не враховується. Споживачу продемонстровано дане порушення. Пункт 11.9.1 КСР ( кодекс системи розподілу) безобліковий відбір електричної енергії з системи розподілу, а також від технічних мереж основного споживача не допускається. Пункт 11.9.2 КСР користувач повинен оперативно повідомляти ОСР про виявлення несанкціонованого відбору електричної енергії від мереж системи розподілу, у тому числі від електричних мереж основного споживача. Пункт 2.3.1 ПРРЕЕ - на роздрібному ринку виробництво, передача, розподіл, постачання та споживання електричної енергії без розрахункових засобів комерційного обліку не допускається, крім випадків передбачених цими правилами та кодексом комерційного обліку. Пунктом 5.5.5. правил роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ) передбачено, що споживач електричної енергії зобов`язаний (підпункт 20): «не допускати без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу) у разі виявлення без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача». Пунктом 8.2.4 ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень, до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього кодексу. Пунктом 8.2.5 правил роздрібного ринку електричної енергії встановлено: «У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженими представниками оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих правил. У тому числі, фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформляється акт про порушення. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення, які зазначаються в акті про порушення або надаються оператору системи окремим письмовим повідомленням.» На місці виявлення порушення було складено акт про порушення № 005470 від 16.05.2022 року. Акт підписаний двома представниками АТ Полтаваобленерго та споживачем [PERSON] , який зауважень до складеного акту не мав. До акту додано схему електроживлення споживача, акт виміру зразка дроту, акт тимчасового збереження речового доказу, які підписані [PERSON] .. Також проведено фото відео фіксацію порушення. У відповідності до п.8.2.6 ПРРЕЕ 30.05.2022 року відбулось засідання комісії по розгляду актів. Про час та місце проведення засідання комісії по розгляду акту про порушення споживачем ПРРЕЕ [PERSON] був повідомлений (п.11 акту) під підпис та прибув на засідання. На засідання споживач прибув. Документи: 1) протокол №005470 засідання комісії по розгляду акта про порушення споживачем ПРРЕЕ від 30.05.2022 року,2) розрахунок обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії,3) рахунок отримати відмовився. Тому дані документи 30.05.2022 року були направлені на його адресу рекомендованим листом з повідомленням. Пунктом 8.2.6 ПРРЕЕ передбачено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідання комісії з розгляду актів про порушення визначається обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. В пункті 8.4.1. ПРРЕЕ зазначено, що оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави. Пунктом 8.4.2. ПРРЕЕ закріплено: визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: 6) самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку. У відповідності до п.8.4.13. ПРРЕЕ у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6 - 8 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W/доб.с.п., кВт год), визначається за формулою 8 цієї глави. При цьому, час використання самовільного підключення протягом доби (t вик.с.п.) приймається рівним 8 год. - W доб.с.п = Р с.п. t вкл.с.п., 8), де Рс.п\~- потужність самовільного підключення (кВт), що розраховується за формулами у разі підключення до однієї фази Рс.п =I Uком.фаз сosц, де І- сила струму, що може протікати по колу самовільного підключення визначена виходячи: з найменшого допустимого струму, який може протікати через поперечну площу перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до електричної мережі, згідно з главою 1.3 ПУЕ,А; з найменшої сили струму спрацювання комутаційни апаратів, що задіяні у схемі самовільного підключення до електричної мережі (за умови, що зазначена сила струму спрацювання менша сили струму, визначеної виходячи з поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до електричної мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 ПУЕ). А у разі непроведення вимірів поперечної площі перерізу всіх проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до електричної мережі, потужність самовільного підключення (Р с.п, кВт) визначається виходячи з допустимого тривалого струму, що може протікати через мінімальний діаметр електропроводки згідно з положеннями глави 1.3 ПУЕ (за умови що зазначена сила струму менша сили струму спрацювання комутаційних апаратів, що задіяні у схемі самовільного підключення до електричної мережі). За згодою сторін сила струму може бути визначена виходячи із сили струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних на об`єкті споживача струмоприймачів на максимальну потужність або з максимальної сили струму навантаження струмоприймачів, підключених до схеми самовільного підключення на момент виявлення порушення, на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології. U ном фаз.- номінальна фазна напруга, кВ. Cosц - косинус кута між фазною напругою Uфаз та струмом навантаження, який протікає тією самою фазою, визначений на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології. У разі відсутності у представників оператора системи відповідних засобів вимірювальної техніки cosц приймається рівним 0,9. Згідно розрахунку визначено обсяг 11561 кВт.год та суму 57947,59 грн.. Розрахунок проводився з 16.05.2021 року по 16.05.2022 року за 365 днів. Згідно з п.4 ч.2 ст.77 Закону України Про ринок електричної енергії правопорушенням на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до підпункту 14 пункту 5.1.1 правил роздрібного ринку електричної енергії оператор системи має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, основного споживач, електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу суміжного оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку. Згідно з п.8.2.7 Правил роздрібного ринку електричної енергії споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. 29.06.2022 року [PERSON] направлено претензію про необхідність сплатити 57947,59 грн.. Кошти [PERSON] не сплачено. Як було встановлено в судовому засіданні, що згідно із протоколом комісії АТ «Полтаваобленерго» від 16.05.2022 року про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії (ПРЕЕ) побутовим споживачем [PERSON] на підставі акту №005470 від 16.05.2022 року про порушення, відповідачу нараховані збитки у розмірі 57947,59 грн. за період з 16.05.2021 року по 16.05.2022 року, за необліковану активну електроенергію, що підтверджується відповідним розрахунком (а.с.17). Відповідно до ч.1 ст.1166\~ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Крім цього, допитані у судовому засіданні свідки [PERSON] , [PERSON] , підтвердили, що при технічній перевірці житлового будинку, за адресою: [ADDRESS] , було виявлено зазначене правопорушення, що також підтверджується переглянутим у судовому засіданні DVD-диском від 16.05.2022 року, де зафіксовано факт самовільного підключення електроенергії, від ввідного дроту до електроустановки споживача, оскільки відповідач [PERSON] допустив порушення ПРРЕЕ, що спричинило безоблікове використання ним електроенергії, позивачу була заподіяна матеріальна шкода, яка повинна бути відшкодована. Споживач після засідання комісії не звертався до оператора системи розподілу, правильність прийнятого рішення комісії та розрахунку суми вартості недорахованої електричної енергії відповідачем не були спростовані. Після складення акту зауважень до працівників Полтаваобленерго не було, та [PERSON] визнав факт самовільного підключення електроенергії, що підтверджується відео переглянутим під час судового засідання. Представник [PERSON] адвокат Зінченко Г.В. у судовому засіданні посилався на те, що рішенням комісії Зіньківської дільниці Миргородської об`єднаної філії AT «Полтаваобленерго» викладеним у протоколі №5470 засідання комісії з розгляду акта про порушення споживачем ПРРЕЕ від 30.05.2022 року, було вирішено: Нарахування провести за період 365 днів з 16.05.2021 року по 16.05.2022 року згідно п.п. 6, п. 8.4.2 ПРРЕЕ «Визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ. Всього підлягає до сплати за не обліковану активну електроенергію сума 57947,59 грн.. Відповідно ст.\~80\~ЦК України,\~юридичною особою\~є організація, створена і зареєстрована у встановленому Законом порядку. Юридична особа наділяється цивільною правоздатністю і дієздатністю, може бути позивачем та відповідачем у суді. Відповідно частини 3, ст. 95 ЦК України, філії та представництва не є юридичними особами. Із вищезазначеного слідує, що в даному випадку позивач у даній справі - юридична особа Акціонерне товариство «Полтаваобленерго» відповідно до Закону являється оператором системи. Як вбачається з матеріалів справи, комісія з розгляду актів про порушення споживачем ПРРЕЕ Зіньківської дільниці Миргородської об`єднаної філії AT «Полтаваобленерго» було створено за розпорядженням начальника Миргородської об`єднаної філії AT «Полтаваобленерго» О. Слинько, щодо затвердження складу комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ від 06 січня 2022 року №14. Із вищезазначеного слідує, що комісія з розгляду актів про порушення споживачем ПРРЕЕ Зіньківської дільниці Миргородської об`єднаної філії AT «Полтаваобленерго», що була створена не оператором системи AT «Полтаваобленерго», а його філією, яка не є юридичною особою, не являється і не може бути оператором системи та не може створювати ніяких комісій з розгляду актів про порушення споживачем ПРРЕЕ. Таким чином комісія з розгляду актів про порушення споживачем ПРРЕЕ Зіньківської дільниці Миргородської об`єднаної філії AT «Полтаваобленерго» є неправомочною, а отже вона не має ніяких повноважень розглядати акти про порушення споживачем ПРРЕЕ та приймати будь-які рішення, які могли б бути законною підставою для пред`явлення позивачем якихось вимог до відповідача. Із чого слідує, що будь-які рішення прийняті неправомочною комісією також є неправомірними, а отже не можуть бути законною підставою для пред`явлення позивачем якихось вимог до відповідача. Враховуючи вищевикладене, суд не бере до уваги заперечення представника відповідача адвоката Зінченка Г.В., оскільки він не надав суду відповідних доказів, на які посилався, як того вимагає закон. Коли працівники Полтаваобленерго прибули до господарства за адресою [ADDRESS] , то в даному господарстві перебував [PERSON] , який надав доступ для здійснення перевірки та під час виявлення порушення визнав даний факт, що підтверджується відеодоказом правопорушення, скарг на неправомірні дії працівників Полтаваобленерго не надходило, внаслідок чого було складено акт про порушення, в якому [PERSON] особисто зазначив, що з правопорушенням згоден та поставив свій підпис (т.1 а.с.8 ц/с 530/940/22), а тому посилання представника відповідача не знайшли свого підтвердження, представником адвокатом Зінченко Г.В. не було надано суду доказів на спростування вимог позивача, у зв`язку із чим суд вважає, що вимоги АТ «Полтаваобленерго» є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Що стосується позовних вимог [PERSON] про захист прав споживачів то суд виходить з наступного: [PERSON] являється побутовим споживачем електричної енергії на точці обліку належного йому житлового будинку по [ADDRESS] , де він постійно проживає і зареєстрований у встановленому Законом порядку. Відповідно частини 1, 2, ст. 4 Закону України «Про захист прав споживачів», споживачі під час придбання, замовлення або використання продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на: 1) захист своїх прав державою; 2) належну якість продукції та обслуговування; 3) безпеку продукції; 4) необхідну, доступну, достовірну та своєчасну інформацію про продукцію, її кількість, якість, асортимент, а також про її виробника (виконавця, продавця); 5) відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до Закону; 6) звернення до суду та інших уповноважених державних органів за захистом порушених прав; 7) об`єднання в громадські організації споживачів (об`єднання споживачів). Споживачі також мають інші права, встановлені законодавством про захист прав споживачів. За змістом ст. 5 Закону України «Про захист прав споживачів», держава забезпечує споживачам захист їх прав, надає можливість вільного вибору продукції, здобуття знань і кваліфікації, необхідних для прийняття самостійних рішень під час придбання та використання продукції відповідно до їх потреб, і гарантує придбання, або одержання продукції іншими законними способами в обсязі, що забезпечує рівень споживання, достатній для підтримання здоров`я і життєдіяльності. Держава створює умови для здобуття споживачами потрібних знань з питань реалізації їх прав. Захист прав споживачів здійснюють центральний орган виконавчої влади, що формує та забезпечує реалізацію державної політики у сфері захисту прав споживачів, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, місцеві державні адміністрації, інші органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування згідно із законом, а також суди. Захист прав споживачів у сфері безпечності та якості харчових продуктів, інформування про їх властивості, у тому числі маркування, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері безпечності та якості харчових продуктів. Як передбачено нормою ст. 21 Закону України «Про захист прав споживачів», крім інших випадків порушень прав споживачів, які можуть бути встановлені та доведені виходячи з відповідних положень законодавства у сфері захисту прав споживачів, вважається, що для цілей застосування цього Закону та пов`язаного з ним законодавства про захист прав споживачів права споживача вважаються в будь-якому разі порушеними, якщо: 1) при реалізації продукції будь-яким чином порушується право споживача на свободу вибору продукції; 2) при реалізації продукції будь-яким чином порушується свобода волевиявлення споживача та/або висловлене ним волевиявлення; 3) при наданні послуги, від якої споживач не може відмовитись, а одержати може лише в одного виконавця, виконавець нав`язує такі умови одержання послуги, які ставлять споживача у нерівне становище порівняно з іншими споживачами та/або виконавцями, не надають споживачеві однакових гарантій відшкодування шкоди, завданої невиконанням (неналежним виконанням) сторонами умов договору; 4) порушується принцип рівності сторін договору, учасником якого є споживач; 5) будь-яким чином (крім випадків, передбачених законом) обмежується право споживача на одержання необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про відповідну продукцію; 6) споживачу реалізовано продукцію, яка є небезпечною, неналежної якості, фальсифікованою; 7) ціну продукції визначено неналежним чином; 8) документи, які підтверджують виконання договору, учасником якого є споживач, своєчасно не передано (надано) споживачу. Згідно пункту 14) частини 1 ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів» встановлено, що нечесна підприємницька практика це будь-яка підприємницька діяльність, або бездіяльність, що суперечить правилам, торговим та іншим чесним звичаям та впливає, або може вплинути на економічну поведінку споживача щодо продукції. Відповідно ст. 19 Закону України «Про захист прав споживачів», нечесна підприємницька практика забороняється. Нечесна підприємницька практика включає: 1) вчинення дій, що кваліфікуються законодавством як прояв недобросовісної конкуренції; 2) будь-яку діяльність (дії або бездіяльність), що вводить споживача в оману або є агресивною. Встановлений перелік форм підприємницької практики вводить споживача в оману або є агресивною не є вичерпним. Як вказує позивач та не оспорюється сторонами, 16.05.2022 року, до нього додому прийшли працівники Зіньківського відділу AT «Полтаваобленерго» перевіряли електропроводку та перенесли місце розташування електролічильника, при цьому вони лазили на горищі будинку і напевно щось перевіряли, що саме достовірно невідомо, бо вони конкретно нічого не сказали позивачеві і він у них не допитувався, після чого повідомили, що все гаразд, сфотографували на телефон його паспорт та самого позивача, при цьому ніяких документів щодо проведення зміни місця розміщення лічильника вони йому не давали. Через деякий час позивачеві зателефонували по мобільному телефону та повідомили про те, що йому необхідно з`явитись до Зіньківського відділу AT «Полтаваобленерго», а коли він туди приїхав 30.05.2022 року, то йому було вручено копію акта про порушення № 005470 від 16.05.2022 року, інших документів не надавали. Натомість [PERSON] по почті надійшла претензія про стягнення грошових коштів на суму 57947,59 грн. за підписом начальника Зіньківської дільниці Миргородської об`єднаної філії АТ Полтаваобленерго, в якій заявлена до нього претензія обгрунтовується з посиланням на рішення комісії з розгляду акта про порушення оформленого протоколом від 30.05.2022 року. За таких обставин в діях відповідача вбачаються численні грубі порушення вимог ПРРЕЕ Кодексу комерційного обліку електричної енергії та Закону України Про захист прав споживачів. Копію акта про порушення працівники вручили позивачеві 30.05.2022 року в приміщенні Зіньківської дільниці, який взагалі не читається, а тому отримуючи копію акта про порушення позивач його не підписував. В протиправних діях працівників оператора системи вбачається порушення вимог ПРРЕЕ щодо порядку складання актів про порушення. Зі змісту протоколу засідання комісії з розгляду акта про порушення споживачем ПРРЕЕ за №5470 від 30.05.2022 року разом із копією акта про порушення №005470 від 16.05.2022 року і розрахунком обсягу та вартості електроенергії, начебто не облікованої в наслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії всього підлягає до сплати за необліковану активну електричну енергію 57947,39 грн.. Позивач вважає, що в протоколі зазначена завідомо неправдива інформація про те, що начебто [PERSON] було запрошено на засідання комісії з розгляду складеного відносно нього акта про порушення №005014 від 17.01.2022 року, що не відповідає дійсності. Ніякої електропроводки до електричної мережі оператора системи поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку позивач самостійно не підключав і нічого про це не знав. До електропроводки лазили тільки працівники оператора системи, а тому [PERSON] вбачає застосування нечесної та агресивної підприємницької практики, що є прямим порушенням прав споживачів. Розрахунок обсягу та вартості електроенергії не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії та рахунку №13 від 31.01.2022 року на суму 57947,39 грн., то вони не відповідають вимогам для документів первинного бухгалтерського обліку, оскільки не містять обов`язкових реквізитів передбачених для даного виду документів первинного бухгалтерського обліку, які складені не відомо коли і ким, не містять підписів посадових осіб оператора системи і не засвідчені його печаткою, а отже за законом є нікчемними і не тягнуть за собою жодних цивільно-правових наслідків. Посилання [PERSON] на нечесну і агресивну застосовану відповідачем по відношенню до позивача підприємницьку практику, яка полягає у фальсифікації працівниками відповідного факту наявності порушення ПРРЕЕ споживачем та заборонити відповідачеві в подальшому застосовувати до позивача нечесну і агресивну підприємницьку практику суд виходить з того, що нечесна підприємницька практика - це будь яка підприємницька діяльність або бездіяльність, що суперечить правилам, торговим та іншим чесним звичаям та впливає або може вплинути на економічну поведінку споживача щодо продукції. Будь-яку діяльність (дії або бездіяльність), що вводить споживача в оману або є агресією. Підприємницька практика є такою, що вводить в оману, якщо під час пропонування продукції споживачу не надається або надається у нечіткий незрозумілий або двозначний спосіб інформація, необхідна для здійснення свідомого вибору. Агресивною вважається практика, яка фактично містить елементи примусу, докучання або неналежного впливу та істотно впливає чи може вплинути на свободу вибору або поведінку споживача стосовно придбання продукції. Враховуючи зазначене позивачем [PERSON] не доведено, що договір був укладений із використанням нечесної підприємницької діяльності. Щодо визнання недійсним акту про порушення № 005470 від 16.05.2022 року то дана вимога також не підлягає задоволенню, оскільки дії працівників АТ Полтаваобленерго в повній мірі узгоджувалися з чинними нормативними актами, споживач жодних зауважень стосовно акту не надав, а ознайомився і підписав його, клопотань про недійсність його підпису в акті, про порушення від [PERSON] чи його представника під час розгляду справи не надходило, судово-почеркознавча експертиза не призначалась, а тому зазначений факт не доведено під час розгляду справи. Статтею 714 ЦК України\~визначено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечувати безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно ч. 3 п. 3\~ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач енергії зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Відповідно до п. 4 ч. 1\~ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії»\~учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Згідно з п. 1.2.1. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року № 312, на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу системрозподілу та Кодексу комерційного обліку. Відповідно до п.5.5.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії споживач зобов`язаний користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); не допускати безоблікового використання електричної енергії або використання електричної енергії для професійної та/або господарської діяльності на об`єктах, які розраховуються за електричну енергії за тарифом побутових споживачів, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового використання електричної енергії. Відповідно п. 8.2.6. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП 14.03.2018 № 312, на підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Акт про порушення розглядається комісією з розгляду актів про порушення, що створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Відповідно до п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, у разі виявлення під час контрольного огляду чи технічної перевірки уповноваженими представниками оператора системи порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення, у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення. Із матеріалів справи вбачається, що працівниками АТ «Полтаваобленерго» складено акт про порушення відповідно до порядку, зазначеному вище. Так, з матеріалів справи вбачається, що акт про порушення № 005470 був складений співробітниками АТ «Полтаваобленерго» [PERSON] та [PERSON] , що відображено у змісті самого акту, де зазначено прізвище уповноважених осіб та їх посади. Вказаний процесуальний документ підписаний, як самими представниками операторами системи, так і Шкурпелою В.П., крім цього, у змісті акту про порушення № 005470 чітко вказано про дату час і місце розгляду акту про порушення комісією, про що позивач був належним чином ознайомлений, про що зокрема, свідчить той факт, що позивач з`явися на засідання комісії. Досліджуючи протокол № 5470 засідання комісії з розгляду акта про порушення споживачем ПРРЕЕ комісією Зіньківської дільниці Миргородської об`єднаної філії AT «Полтаваобленерго» у складі голови комісії Черняк Олексія Олексійовича, заступника начальника з розподілу е/е та членів комісії провідного фахівця керівника групи ФКВ Тютюнник Т.Г., інженера ГТА Сільничого Р.В., майстра виробничої дільниці [PERSON] , суд зауважує, що вказаний документ був складений уповноваженими особами, у присутності споживача у відповідності до процедури, визначеної ПРРЕЕ. Враховуючи вищевикладене звертаючись до суду [PERSON] за захистом прав споживачі посилався на порушення з боку працівників АТ Полтаваобленерго, але належним чином не довів зазначені обставини під час розгляду справи, а посилався на факти, які на думку суду є лише його припущенням, які не підтверджено жодними доказами, окрім, тверджень позивача, та які спростовуються вищенаведеними обставинами, тобто, заявлені позивачем обставини, що на його думку, зумовлюють неправомірність дій відповідача при складенні відносно нього акту про порушення та подальшого покладення на нього обов`язку по сплаті необлікованої енергії\~ не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду. \~ \~ \~ \~З огляду\~на викладене,\~суд приходить\~до висновку,\~що \~позовні вимоги [PERSON] , місце проживання: [ADDRESS] до Акціонерного товариства "Полтаваобленерго", місце знаходження: м.Полтава, вул.Старий Поділ, 5 про захист прав споживачів задоволенню не підлягають. Відповідно до\~ст. 76 ЦПК України,\~\~доказами є будь-які дані, на підставі яких, суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Статтею 77 ЦПК України,\~\~належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені\~\~вимоги\~\~чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Згідно зі\~ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй\~\~сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно до п. 27\~Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення. Відповідно до частин другої та третьої статті 12\~ЦПК України, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст.\~89\~ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Конституцією України передбачено, що всі рівні перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (статті 24 та 129). Згідно ст.263\~ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права і з дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Відповідно до вимог ст.264 ЦПК України, під час ухвалення рішення, суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17\~Закону України\~«Про виконання\~рішень та\~застосування практики\~Європейського суду\~з прав\~людини», на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права. Виходячи зі змісту ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків. Щодо інших доводів сторін, то Європейський суд з прав людини неодноразово зазначає (Рішенням ЄСПЛ у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 (заява № 4909/04, п. 58 Рішення)), що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 09.12.1994, п. 29). Вирішуючи позов по суті, суд, також, звертає увагу, що відповідно до положень ст. ст.12,13,81\~ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.\~Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.\~Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд, тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Згідно зі\~ст.141\~ЦПК України,\~судовий збір\~покладається на\~сторони пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Суд виконавши всі вимоги цивільного судочинства ухвалюючи рішення на основі повного і всебічного з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні та

Outcome: approved