Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-12 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду із позовом про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини, посилаючись на те, що [INFO] помер його батько [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина на належне йому майно, зокрема на земельні ділянки, за які він вже сплачує податки не будучи їх власником. Вказуючи, що у зв`язку з хворобою та розбіжністю у документах, які підтверджують родинні відносини між ним та [PERSON] , оскільки в різних документах батькове ім`я вказано « [PERSON] », « [PERSON] », « [PERSON] », що унеможливили оформлення ним спадщини після смерті батька, а також введенням на території України правого режиму воєнного стану, просить встановити факт родинних відносин, а саме, що він є сином [PERSON] , який помер [INFO] , та визначити йому додатковий строк один місяць для прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Сторони у судове засідання з`явились. Позивач подав клопотання, в якому просить позов задовольнити та розглядати справу без його участі. Смідинською сільською радою подано заяву з проханням розглядати справу за відсутності її представника, з позовом згідні. Враховуючи, що особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з`явились, суд розглядає справу в порядку, встановленому ч.2 ст. 247 ЦПК України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов слід задоволити з таких підстав. Відповідно до ч.1 ст.206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 р. передбачено, що справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Виходячи з того, що встановлення факту родинних відносин між позивачем та спадкодавцем може вплинути на права й обов`язки відповідача, який як орган місцевого самоврядування має право подати позов про визнання спадщини, на яку претендує позивач, відумерлою, то суд вважає, що пред`явлені позивачем вимоги підлягають розгляду за правилами позовного провадження. Відповідно до п.1 ч.1 ст.315\~ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Судом встановлено, що [PERSON] помер [INFO] в с.Смідин Старовижівського району Волинської області (а. с. 7) і після його смерті відкрилася спадщина, зокрема, на нерухоме майно (Державний акт на право власності на земельну ділянку (а.с. 10). Як видно із довідки виконавчого комітету Смідинської сільської ради Старовижівського району Волинської області № 94 від 03.02.2022 року, що відповідно до запису у погосподарській книзі №1 значиться житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться в [ADDRESS] за [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , проживав постійно в [ADDRESS] разом із дружиною [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] (а.с. 8). За життя [PERSON] заповіт не складав, спадкова справа після його смерті не заводилася, свідоцтва про право на спадщину не видавалися, що підтверджується інформаційними довідками зі Спадкових реєстрів (а.с. 25-26). Зі свідоцтва про народження позивача [PERSON] видно, що він народився [INFO] , в с. Смідин Луківського району Волинської області, його батьком є [PERSON] , а матір`ю [PERSON] (а. с. 11). Зі свідоцтва про народження [PERSON] видно, що він народився [INFO] в с.Смідин Луківського району Волинської області (а.с. 12). Відомості про одруження [PERSON] та [PERSON] документально підтвердити неможливо, оскільки в перевірених книгах державної реєстрації актів про шлюб по Старовижівському районі за 1948 рік (після 1948 року на зберігання в Держаний архів Волинської області не надходили) відомостей про одруження не виявлено, а також у архіві Ковельського відділу\~державної реєстрації\~актів цивільного\~стану у\~Ковельському районі\~Волинської області\~Західного міжрегіонального\~управління Міністерства\~юстиції та\~за відомостями\~Державного реєстру\~актів цивільного\~стану громадян\~факт державно\~реєстрації шлюбу\~відсутній (а.с. 47, 51). Відповідно до довідки Смідинської сільської ради Ковельського району Волинської області від 06.11.2024 року № 1322, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] [INFO] , є одна і таж особа. (а.с. 32). Як встановлено у ході розгляду справи, позивачу підтвердження факту родинних відносин необхідне для отримання свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] . Аналіз наведених обставин та вказаних вище документів в їх сукупності дає обґрунтовані підстави для висновку, що позивач [PERSON] є сином спадкодавця [PERSON] , і відповідно до положень ст. 1261 ЦК України належить до спадкоємців за законом першої черги. Згідно з ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. За змістом ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Ч.1 ст.1272 ЦК України передбачено, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч.3 ст.1272 ЦК України). За змістом наведених норм права право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття і для реалізації цього права закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, а правила ч.3\~ст.1272 ЦПК можуть бути застосовані лише у випадку, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Звертаючись до суду із цим позовом, позивач покликається на те, що причиною пропуску строку для прийняття спадщини є розбіжність у документах, що підтверджують родинні відносини між ним та його батьком, наявних у нього проблем зі здоров`ям, початок військової агресії рф проти України та введення воєнного стану на території України, у зв`язку з чим він з об`єктивних причин не подав у встановлений законом строк заяву про прийняття спадщини після смерті батька. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Аналіз наведених причин пропуску строку для прийняття спадщини та обставин справи в їх сукупності дає підстави для визнання таких причин відповідно до положень ч.3 ст.\~1272 ЦК України поважними, оскільки вони об`єктивно унеможливили подання позивачем нотаріусу заяви про прийняття спадщини за місцем її відкриття та реалізацію ним передбаченого і гарантованого законом права на спадкування в межах встановленого шестимісячного строку для прийняття спадщини. За таких\~обставин справи,\~виходячи із\~характеру спірних\~правовідносин, враховуючи,\~що визнання\~відповідачем позову\~не суперечить\~закону і\~не порушує\~права,\~свободи чи\~інтереси сторін\~та інших\~осіб,суд дійшов висновку про наявність передбачених законом підстав для задоволення позову і визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після смерті батька один місяць після набрання рішенням законної сили, який є достатнім для подання позивачем нотаріусу заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved