Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-30 00:00:00

Позивач, через свого представника, звернувся до суду із позовною заявою, у якій просить зняти арешт з всього майна, невизначеного майна [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , накладений 23.02.2005 року Карлівською державною нотаріальною конторою на підставі постанови Державної виконавчої служби м.Карлівка від 03.04.2003 року, реєстраційний номер обтяження: №1706943 та виключити запис з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. В позовній заяві позивач зазначив, що [PERSON] , [INFO] на підставі договору купівлі - продажу посвідченого 17.10.2008 року приватним нотаріусом Карлівського районного нотаріального округу Полтавської області Пусан Т. В., є власником земельної ділянки та житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами розташованими в [ADDRESS] . У червні 2024 року йому стало відомо, що 23.05.2005 року Карлівською державною нотаріальною конторою на все його майно, не визначене майно на підставі постанови Державної виконавчої служби м. Карлівка від 03.04.2003 року накладено арешт та в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна відображено обтяження з реєстраційним номером 1706943. На даний час [PERSON] не дивлячись на те, що відомості про нього в Єдиному реєстрі боржників відсутні, не має можливості розпорядитися належним майном, а тому змушений вживати відповідних дій. Звернувшись до Карлівського відділу державної виконавчої служби у Полтавському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції щодо зняття арешту та скасування обтяження вирішити порушене питання не вдалося, так як ідентифікувати виконавче провадження в рамках якого накладено арешт не представилося за можливе, а тому для зняття арешту йому рекомендовано звернутися до суду. Представник позивача до суду не з`явився, надав письмову заяву у якій позов підтримав та просив суд його задовольнити, справу просив розглядати без сторони позивача. Представник відповідача до суду не з`явився, надано заяву про розгляд справи без участі уповноваженого представника. Відповідно до ч.2\~ст.247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, всебічно, повно, обєктивно оцінивши надані докази та давши їм належну оцінку, суд встановив наступне. За інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 391094762 від 15.08.2024 року (а.с.11-12,13-14), [PERSON] , [INFO] на підставі договору купівлі - продажу посвідченого 17.10.2008 року приватним нотаріусом Карлівського районного нотаріального округу Полтавської області Пусан Т. В., є власником земельної ділянки та житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами розташованими в [ADDRESS] . 23.05.2005 року Карлівською державною нотаріальною конторою на все його майно, не визначене майно на підставі постанови Державної виконавчої служби м. Карлівка від 03.04.2003 року накладено арешт та в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна відображено обтяження з реєстраційним номером 1706943. На даний час, відомості про [PERSON] в Єдиному реєстрі боржників відсутні (а.с.15,16). Після звернення позивача до Карлівського відділу державної виконавчої служби у Полтавському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції щодо зняття арешту та скасування обтяження, вирішити порушене питання не вдалося. У відповіді зазначено, що ідентифікувати виконавче провадження в рамках якого накладено арешт та внесено обтяження за реєстраційним номером 1706943 до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, не можливо (а.с.9-10). Відповідно до ст. ст.\~15,\~16 ЦК України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Статтею 41 Конституції України визначено право кожного володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Відповідно до ст.317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. \~\~ Згідно з ч.ч.1, 2 ст.319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, що не суперечать закону. Відповідно до ст.391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядженням своїм майном. Як зазначено в ч. 1 ст. 321 ЦК України,право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. На даний час [PERSON] не дивлячись на те, що відомості про нього в Єдиному реєстрі боржників відсутні, не має можливості розпорядитися належним майном. Відповідно до ст. 38 Закону України Про виконавче провадження (в редакції від 23.12.2004 року день реєстрації обтяження та вчинення виконавчих дій) у разі закінчення виконавчого провадження згідно із статтею 37 цього Закону, крім направлення виконавчого документа за належністю до іншого органу державної виконавчої служби; повернення виконавчого документа стягувачу згідно із статтею 40 цього Закону; повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, згідно із статтею 401 цього Закону, припиняється чинність арешту майна боржника, скасовуються інші здійснені державним виконавцем заходи примусового виконання рішення, а також провадяться інші дії, необхідні у зв`язку з завершенням виконавчого провадження. Завершене виконавче провадження не може бути розпочате знову, крім випадків, передбачених цим Законом. Якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем був накладений арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження, повернення виконавчого документа стягувачу або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, державний виконавець зазначає про скасування арешту, накладеного на майно боржника. За заявою боржника державний виконавець видає йому додаткові копії постанови, вказаної у частині другій цієї статті, для її пред`явлення до органу нотаріату та інших органів, що здійснюють реєстрацію майна або ведуть реєстр заборони на його Документ сформований в системі «Електронний суд» 26.11.2024 3 відчуження для зняття арешту з майна. Підстави для зняття арешту з майна викладено у статті 59 Закону України «Про виконавче провадження»: \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. \~ \~ \~ \~ У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Викладене вище дає підстави зробити висновок, що зняття арешту з майна здійснюється за постановою державного виконавця, яка приймається на підставі відповідного рішення суду. Згідно наказу Міністерства Юстиції України 07.06.2017 р. № 1829/5 Про затвердження Правил ведення діловодства та архіву в органах державної виконавчої служби та приватними виконавцями, строк зберігання виконавчих проваджень, переданих до архіву органу державної виконавчої служби, становить три роки. Наявність протягом тривалого часу нескасованого арешту на майно особи, за умови відсутності виконавчого провадження та майнових претензій з боку стягувача, є невиправданим втручанням у право особи на мирне володіння своїм майном. Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 07 липня 2021 року у справі № 2-356/12 (провадження № 61-5972св19), від 03 листопада 2021 року у справі № 161/14034/20 (провадження № 61-1980св21), від 22 грудня 2021 року у справі № 645/6694/15 (провадження № 61-18160св19). Враховуючи викладене вище, оскільки встановлено, що ідентифікувати виконавче провадження в рамках якого накладено арешт на майно позивача не представилося можливим, також те, що відомості про [PERSON] , [INFO] , реєстраційний номер облікової картки платників податків [NUMBER] в Єдиному реєстрі боржників відсутні, але наявність обтяження позбавляє позивача права вільно користуватися та розпоряджатися належним йому майном, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позовних вимог [PERSON] у повному обсязі.

Outcome: approved