Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-05 00:00:00

У липні 2024 року позивач звернулась до суду з позовом, в якому просила визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її батька [PERSON] , померлого [INFO] . В обґрунтування вимог зазначає, що є спадкоємицею померлого. В шестимісячний строк не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті батька, через те, що не знала про його смерть та наявність у нього спадкового майна. При зверненні до нотаріуса отримала відмову, у зв`язку з пропуском встановленого\~шестимісячного строку\~для прийняття\~спадщини. Просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини, оскільки вважає причини його пропуску поважними. В судове засідання позивач не прибула, судом належним чином повідомлена про день та час розгляду справи, судову повістку отримала особисто під час підготовчого засідання 11.12.2024, в якому свої позовні вимоги підтримувала та просила їх задовольнити з підстав, зазначених у позові. Додатковою причиною пропуску подачі заяви про прийняття спадщини [PERSON] зазначала, що батько після розлучення з її матір`ю з ними не спілкувався та був повторно одружений, а тому вважала, що спадщину після його смерті прийме його друга дружина. Про наявність в батька спадкового майна дізналась після смерті його дружини, яка за життя спадщину після смерті свого чоловіка не прийняла. Від представника відповідача надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Спадкування, яке здійснюється за заповітом або за законом, це перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (ст.ст.1216, 1217 ЦК України). Відповідно до ч.1 ст.1269, ч.1 ст.1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Судом встановлено, що [INFO] в с Колодянка Новоград-Волинського (теперішня назва Звягельського) району Житомирської області у віці 64 року помер [PERSON] , після смерті якого відкрилась спадщина. За життя спадкодавець не розпорядився своїм майном, заповіти не склав. На день смерті [PERSON] був зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до записів погосподарської книги №1 особовий рахунок 185 за 2010 рік (на той час Колодянської сільської ради) на момент смерті [PERSON] проживав один. Родинні стосунки між померлим та позивачем, як батька й доньки, підтверджуються копією свідоцтва про народження останньої. З заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті свого батька позивач звернулась через 13 років 01.07.2024, тобто з пропуском встановленого ст.1270 ЦК України строку, який розпочався з 26.12.2010 та закінчився 27.06.2011. Відповідно до повідомлення нотаріуса від 01.07.2024 позивачці було відмовлено в оформленні спадкових прав на майно померлого [PERSON] у зв`язку з пропуском нею встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини. Інші особи з заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] не звертались, свідоцтва про право на спадщину не видавались. Відповідно до повідомлення приватного нотаріуса Звягельського районного нотаріального округу Качан О. О. №2/01-16 від 07.01.2025 спадкова справа щодо майна [PERSON] , померлого [INFO] , не заводилась. Спадкоємицею, яка звернулась із заявою про прийняття спадщини, є донька померлого [PERSON] . Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для приватного права апріорі є притаманною така засада як розумність. Розумність характерна та властива як для оцінки/врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватно-правових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і тлумачення процесуальних норм. Правила ч.3 ст.1272\~ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Обставинами,\~на які\~посилається позивачка,\~як на\~підставу для\~визначення їй\~додаткового строку\~для прийняття\~спадщини є\~незнання про\~факт смерті\~ [PERSON] ,\~що пов`язано\~з тим,\~що вони\~проживали в\~різних населених\~пунктах та\~незнання про\~наявність у\~нього спадкового\~майна.\~Разом з\~тим,\~з наданих\~нею копії\~паспорта та\~посвідчення інваліда\~встановлено,\~що [PERSON] \~проживала та\~була зареєстрована\~з 1997\~року в\~м Новоград-Волинський\~(теперішня\~назва Звягель)\~Житомирської області,\~що відноситься\~до того\~ж району,\~що й\~місце реєстрації\~та смерті\~померлого. При цьому жодних доказів на наявність об`єктивних та непереборних обставин, які б впливали на своєчасність подання нею заяви до нотаріальної контори впродовж півроку з дня смерті батька про прийняття спадщини, тобто до 27.06.2011, вона не довела. Розумно оцінюючи обставини у даній справі, можна припустити, що у [PERSON] було достатньо часу для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті батька як безпосередньо нотаріусу, так і направлення такої заяви засобами поштового зв`язку до відповідного нотаріуса. Факт наявності у померлого іншої сім`ї, що перешкодило їй звернутись до нотаріуса для прийняття спадщини не знайшов свого підтвердження, тож, навіть припускаючи доведеність подібних тверджень, суд не має підстав зробити висновок, що саме ця обставина безумовно перешкодила їй як спадкоємиці вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Такі її твердження є формальними та, враховуючи зміст позовної заяви, не можуть бути підставою для задоволення позову. Принагідно зазначити, що Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженим наказом Міністерства юстиції України №296/5 від 22.02.2012, подача заяви про прийняття спадщини не передбачає безумовну обов`язкову особисту явку спадкоємця до нотаріуса, така заява може бути надіслана і поштою. Оскільки підстави, на які посилається позивач [PERSON] , з урахуванням зазначених норм права та релевантної практики Верховного Суду, не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення її позовних вимог.

Outcome: dismissed