Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-02 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом про скасування арештів. Свої позовні вимоги мотивує тим, що 09.12.2024 за МПП «БТ КАСКАД ГРУП» (Код ЄДРПОУ 24595618) зареєстровано приміщення за адресою [ADDRESS] , загальною площею 287,4 кв.м., реєстраційний номер обєкта нерухомого майна: 3021228146020, та нежитлову будівлю за адресою [ADDRESS] , загальною площею 898,2 кв. м., реєстраційний номер обєкта нерухомого майна: 85706946212, на підставі ухвали суду №442/4955/23 виданої 25.10.2024р. Згідно з інформацією із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна власником приміщення за адресою [ADDRESS] , загальною площею 287,4 кв.м., реєстраційний номер обєкта нерухомого майна: 3021228146020, та нежитлову будівлю за адресою [ADDRESS] , загальною площею 898,2 кв. м., реєстраційний номер обєкта нерухомого майна: 85706946212 являється МПП «БТ КАСКАД ГРУП» (Код ЄДРПОУ 24595618). Однак, згідно з цією ж інформацією на вищевказаних приміщеннях зареєстровані обтяження. Оскільки із наданої довідки, обтяження які накладались Дрогобицькою державною нотаріальною конторою Львівської області, Дрогобицьким міськрайонним відділом ДВС Головного територіального управління юстиції у Львівській області у межах виконавчих проваджень ВП № №65199451 та ВП № 25784564, та : Болехівським міським відділлом державної виконавчої служби ГТУЮ в Івано-Франківській області ВП № 50002811 боржником по яких був [PERSON] , та предмет обтяження приміщення [ADDRESS] та нежитлова будівля [ADDRESS] , які в той час належали боржнику і жодного виконавчого провадження станом на момент подання позову, де боржником виступає МПП «БТ КАСКАД ГРУП» не існує, а накладені арешти порушують його права ,\~як власника, тому він має право вимагати усунення перешкод шляхом зняття арешту з належного йому нерухомого майна для реалізації свого права на користування, володіння та розпоряджання, що закріплено статтею 391 Цивільного Кодексу України. Вважає, що оскільки він позбавлений можливості користуватися та розпоряджатися належним йому на праві власності нерухомим майном, у зв`язку з винесенням державним виконавцем постанови про накладення арешту на це нерухоме майно, відтак належним способом захисту порушених прав є звернення до суду із позовом про зняття арешту з нерухомого майна, яке зареєстровано за ним на праві власності. Ухвалою від 19.12.2024 року провадження у справі відкрито та справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження. Представник позивача у судове засідання не з"явився, надіслав на адресу суду заяву в якій просить проводити розгляд справи без його участі. Позовні вимоги підтримує та просить їх задоволити. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з"явився, надіслав на адресу суду заяву в якій просить проводити розгляд справи без його участі. Позовні вимоги визнає та просить їх задоволити. Відповідач [PERSON] будучи повідомлений про день та час розгляду справи в судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив, відзиву на позовну заяву не подавав. Треті особи в судове засідання не з"явилися. У зв"язку з неявкою сторін відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України суд не здійснює фіксування судового засідання технічними засобами. За результатами дослідження наданих позивачем доказів, а також матеріалів справи, суд встановив наступне: 19 грудня 2024 року державним реєстратором Янів Р.П. за МПП «БТ КАСКАД ГРУП» (Код ЄДРПОУ 24595618) зареєстровано право власності на: - приміщення за адресою [ADDRESS] , загальною площею 287,4 кв.м., реєстраційний номер обєкта нерухомого майна: 3021228146020, - нежитлову будівлю за адресою [ADDRESS] , загальною площею 898,2 кв. м., реєстраційний номер обєкта нерухомого майна: 85706946212, на підставі ухвали суду №442/4955/23 виданої 25.10.2024р. Згідно Інформаційної довідки 408408550 від 17.12.2024р. за приміщенням 3 ( [ADDRESS] ), власником якого є позивач,\~зареєстровані наступні обтяження: - арешт накладений Дрогобицьким відділом державної виконавчої служби у Дрогобицькому районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції на підставі постанови про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер: 25784564, виданий 08.11.2013 року (номер запису про обтяження: 57041998) - арешт від 26.04.2005 року обтяжувач - Дрогобицька державна нотаріальна контора Львівської області (номер запису обтяження: 57041897). Згідно Інформаційної довідки 408407807 від 17.02.2024р. за нежитловою будівлею ( [ADDRESS] ), власником якої є позивач,\~зареєстровані наступні обтяження: - арешт накладений Дрогобицьким відділом державної виконавчої служби у Дрогобицькому районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції на підставі постанови про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер: 25784564, виданий 08.11.2013 року (номер запису про обтяження: 3327016); постанови про арешт майна боржника, серія та номер: : АСВП №65199451, виданий 06.04.2023 року (номер запису про обтяження: 49856586) - арешт накладений Болехівським відділом державної виконавчої служби у Калуському районі Івано-Франківської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) на підставі постанови про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер: 50002811, виданий 24.06.2016 року (номер запису про обтяження: 15211835). .Як слідує з Інформаційних довідок, обтяження які накладались Дрогобицьким міськрайонним відділом ДВС Головного територіального управління юстиції у Львівській області (правонаступником якого є Дрогобицький відділ державної виконавчої служби у Дрогобицькому районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції) на приміщення 3 та нежитлову будівлю у межах виконавчих проваджень АСВП № 25784564, боржником (суб`єктом обтяження) є [PERSON] , якому до моменту реєстрації права власності за позивачем належали згадані вище об`єкти речових прав. Оцінюючи подані позивачем докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що вимоги позивача підлягають задоволенню з наступних підстав. Позивач зазначає, що позбавлений можливості користуватися та розпоряджатися належним йому нерухомим майном, у зв`язку з винесенням державним виконавцем постанови про накладення арешту на це майно. Згідно з ч .5 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», арешт може бути знятий за рішенням суду. Згідно з 1 ч. 2 ст. 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», підставою для державної реєстрації припинення обтяження, є, у тому числі, судове рішення щодо набуття, зміни або припинення обтяження речових прав на нерухоме майно, об`єкт незавершеного будівництва, майбутній об`єкт нерухомості, що набрало законної сили. Наявність вказаного арешту перешкоджає позивачу вільно володіти, користуватися та розпоряджатися цим майном. З огляду на викладене, позивач, зважаючи на положення ч. 1 \~\~ст. 59 Закону України «Про \~\~виконавче провадження», вправі вимагати зняття арешту з належного йому на праві власності майна в судовому порядку. Якщо позивачі звернулися до суду для захисту їхнього порушеного права на майно, на яке державний виконавець наклав арешт в інтересах інших осіб, такі правовідносини мають приватноправовий характер, а тому спір слід вирішувати за правилами цивільного чи господарського судочинства (п. 17.2 постанови Великої Палати Верховного Суду від 05.05.2020 у справі № \~\~554/8004/16-ц). У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.11.2019р. у справі №905/386/18 зазначено, що відповідачем у справах за позовами про звільнення з-під арешту майна є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних відносин щодо такого майна. При цьому, орган державної виконавчої служби у відповідних випадках може залучатися судом до участі у справах як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору. Таким чином, позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами у справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів (орган фіскальної служби), банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення. Аналогічний за змістом висновок щодо застосування норм права викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 11.12.2019р. (провадження №11-680апп19) та у постановах Верховного Суду від 06.12.2021р. у справі №554/5912/19-ц (провадження №61-12594 св 21), від 08.12.2022р. у справі №331/1383/20 (провадження №61-7109 св 22). Статтею 41 Конституції України визначено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Частиною 1 ст. 316 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) передбачено, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. За приписами ч. 1 ст. 317 Цивільного кодексу України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Частинами 1, 2 ст. 319 Цивільного кодексу України встановлено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Згідно із ст.391 Цивільного кодексу України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до п.1 ч.5 ст. 12 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою до моменту державної реєстрації припинення таких прав, обтяжень у порядку, передбаченому цим Законом. Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнається право людини на доступ до правосуддя, а відповідно до статті 13 - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правовідношення. З урахуванням вищевикладених обставин суд вважає, що позивач належними та допустимими доказами довів, що є власником нерухомого майна, яке він просить звільнити з - під арешту. Однак, в межах зведеного виконавчого провадження накладено арешт на вказане нерухоме майно, внаслідок чого позивач позбавлений можливості користуватися та розпоряджатися належним йому майном. Отже, позовна вимога про зняття арешту з нерухомого майна є належним способом судового захисту, адекватним наявному порушенню та придатним до застосування, як передбаченого законодавством. З урахуванням\~вищевикладених обставин\~справи,\~ суд\~вважає,\~що позивач\~належними та\~допустимими доказами\~довів правомірність\~своєї вимоги\~зняти арешт\~з нерухомого\~майна,\~яке належить\~позивачу,\~ а накладені заборони на відчуження майна порушують його права, як власника у здійсненні ним права користування, володіння та розпоряджання своїм майном, що врегульовано ст. 391 ЦК України, а тому позов є підставним та підлягає до задоволення.

Outcome: approved