Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-12 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті брата [PERSON] , який помер [INFO] . На обґрунтування вимог позивач в позовній заяві зазначив, що після смерті його брата [PERSON] , який помер [INFO] , відкрилась спадщина. Позивач як рідний брат спадкодавця є спадкоємцем другої черги після померлого [PERSON] за законом. Позивач пропустив строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. На думку позивача, строк для звернення до нотаріальної контори був пропущений з поважних причин, оскільки він розраховував на те, що строк на прийняття спадщини протягом військового стану становить 10 місяців відповідно до ПКМУ від 28.02.2022 року №164, крім того не знав про наявність спадкового майна після померлого, натомість пропустив строк на прийняття спадщини на 16 днів. Заяву про прийняття спадщини після померлого [PERSON] вчасно подала третя особа [PERSON] , проте рішенням Баштанського районного суду Миколаївської області по справі №468/1642/23 в задоволенні позову [PERSON] до [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлого [PERSON] відмовлено, оскільки такий позов поданий до неналежного відповідача, який не входить до кола спадкоємців померлого. Посилаючись на викладене, позивач просив про визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] строком в два місяці. В тексті позову позивач вказав про підтримання позову. Від відповідача Баштанської міської ради Миколаївської області надійшла заява про визнання позову та розгляд справи за відсутності їх представника. Залучений позивачем до участі у справі в якості третьої особи [PERSON] до суду не з`явився, про час та місце судового провадження повідомлявся вчасно та належним чином, від нього не надходили пояснення на позов чи заяви про відкладення судового засідання. Визнання відповідачем позову не суперечить вимогам закону та не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб. Висновки суду щодо цього ґрунтуються на тому, що зі змісту наданої нотаріусом копії спадкової справи після [PERSON] , який помер [INFO] , слідує, що заяву про прийняття спадщини подав лише [PERSON] , проте відповідно до рішення Баштанського районного суду Миколаївської області від 19.11.2024 року по справі №468/1642/23 [PERSON] не входить до кола спадкоємців померлого [PERSON] , тому факт його звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини в такому випадку правового значення не має та не породжує для нього настання будь-яких наслідків щодо набуття права на спадкове майно. Це узгоджується з висновками, викладеними в постанові Верховного Суду від 05.03.2024 року по справі №285/1869/22. Крім того в цій же постанові Верховний Суд вказав, що відповідне судове рішення повинно безпосередньо стосуватися прав, інтересів та обов`язків такої особи, тобто судом має бути розглянуто й вирішено спір про право у правовідносинах, учасником яких на момент розгляду справи та прийняття рішення судом першої інстанції є така особа, або міститься судження про права та обов`язки цієї особи у відповідних правовідносинах. Рішення є таким, що прийняте про права та обов`язки особи, якщо в мотивувальній частині рішення містяться висновки суду про права та обов`язки цієї особи, або у резолютивній частині рішення суд прямо вказав про права та обов`язки таких осіб. Будь-який інший правовий зв`язок між такою особою і сторонами спору не може братися до уваги. З огляду на вказане вище, визнання відповідачем Баштанською міською радою Миколаївської області позову не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб, в тому числі залученого позивачем до участі у справі в якості третьої особи [PERSON] , та не порушує вимог закону і відповідно до ч.3 ст.200, ч.4 ст. 206 ЦПК України є підставою для задоволення позову на підготовчому засіданні. З огляду на те, що належним чином повідомлені сторони до суду не з`явилися, в матеріалах справи є достатньо даних про права та обов`язки сторін, суд ухвалив про слухання справи за відсутності сторін. Дослідивши наявні у справі матеріали (копію постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 01.08.2023 року; копію спадкової справи №47/2023 після смерті [PERSON] ), суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог, які визнані відповідачем, і можливість задоволення позову у зв`язку з визнанням позову відповідачем. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , після смерті якого відкрилась спадщина на земельні ділянки площею 5,1557 га та 1,7143 га в межах території Баштанської міської ради. Позивач є спадкоємцем після померлого за законом другої черги як рідний брат, проте протягом встановленого законом шестимісячного строку не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Зазначені правовідносини врегульовані ст.ст. 1269 ч.1; 1270 ч.1; 1272 ч.3 ЦК України, із змісту яких слідує, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але не проживав на час відкриття спадщини із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Згідно з постановою Верховного Суду від 17.10.2018 року №681/203/17-ц вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. При цьому відповідач визнав пред`явлений до нього позов про визначення позивачу додаткового строку для прийняття ним спадщини після померлого [PERSON] і оскільки інші спадкоємці, які б прийняли спадщину та мали б правові підстави для набуття права на спадкове майно немає, то суд, з врахуванням принципу пропорційності, вважає можливим визначити позивачу додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню. Згідно з ч.4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. За такого, у зв`язку з визнанням відповідачем позову позов підлягає задоволенню. \~ \~ \~ \~Оскільки позов підлягає задоволенню у зв`язку з визнанням відповідачем позову до початку розгляду справи по суті, то відповідно до ч.1 ст. 142 ЦПК України, ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» позивачу має бути повернуто з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Враховуючи викладене та

Outcome: approved