Jurisdiction: civil
Date: 2025-02-03 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просила стягнути з [PERSON] на її користь матеріальну та моральну шкоду внаслідок залиття квартири. В позові посилається на те, що вона є власником квартири [ADDRESS] , у вересні 2023 року їй стало відомо, що її квартиру було затоплено відповідачкою, а 05.08.\~2024\~року її\~квартиру знову\~було затоплено, про що були складенні акти про залиття. Відповідачка відмовляється відшкодовувати [PERSON] спричинену шкоду, позивачка є інвалідом 2 групи, залиття належної позивачці квартири вимагає від неї додаткових зусиль для ліквідації наслідків затоплення, тому просить стягнути спричинену матеріальну шкоду у розмірі 22\~845, 00 грн., моральну шкоду у розмірі 25\~000, 00 грн., а також стягнути на її користь судові витрати. Представник позивача та позивач у судове засідання не з`явилися, повідомлені належним чином, подали заяву про проведення судового засідання без їх участі. Відповідач у судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином (поштовим повідомленням), заяв не надавала. Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Відповідно до свідоцтва про право власності від 25.01.2005 року, посвідченого відділом по обліку та розподілу житлової площі виконкому Краматорської міської ради, в рівних долях на праві приватної спільної власності квартира [ADDRESS] належить [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Згідно Акту №1 про наслідки залиття житлового/нежитлового приміщення від 26.09.2023 року, складеного комісією у складі начальника ВЖГ УЖКГ Краматорської міської ради Вакалова В.В., управляючої ОСББ «Екватор» - Луцевої В.В., двірника [PERSON] та сусіда кв. [ADDRESS] [PERSON] , встановлено, що під час залиття квартири [ADDRESS] постраждала стеля кухні. В результаті обстеження вищерозташованої квартири [ADDRESS] виявлено: витік з водопровідної труби (сифон під миттям). Були порушені норма технічної експлуатації будівель: дві плями на стелі. Таким чином, причиною залиття квартири [ADDRESS] стало - витік з водопровідної труби. Обсяг заподіяної шкоди: кухня - дві мокрих плями на стелі розміром 0,6х0,3 та 0,5?0,2. Відповідно до Акту №2 про наслідки залиття житлового/нежитлового приміщення від 02.10.2023 року, складеного комісією у складі начальника ВЖГ УЖКГ Краматорської міської ради Вакалова В.В., управляючої ОСББ «Екватор» - Луцевої В.В., двірника [PERSON] та сусіда кв. [ADDRESS] [PERSON] , встановлено, що під час залиття квартири [ADDRESS] постраждала стеля та стіна санвузла та ванна кімната. В результаті обстеження вище розташованої квартири [ADDRESS] виявлено: витік з водопровідної системи (пральна машина). Були порушені норми технічної експлуатації будівель: здулася стеля у ванні, відійшла плітка у ванній кімнаті, мокра стіна в санвузлі. Таким чином, причиною залиття квартири [ADDRESS] стало витік з водопровідної системи, приєднання пральної машини. Обсяг заподіяної шкоди: санвузол мокра стіна та стеля. Ванна пляма на стелі в ванній кімнаті 1х0,8 м., мокра стіна від санвузла. Згідно Акту №1 про наслідки залиття житлового/нежитлового приміщення від 05.08.2024 року, складеного комісією у складі мешканки квартири [ADDRESS] - [PERSON] , управляючої ОСББ «Екватор» - Луцевої В.В., та слюсара - [PERSON] , встановлено, що під час залиття квартири [ADDRESS] постраждала стеля та стіна санвузла. В результаті обстеження вище розташованої квартири [ADDRESS] виявлено: несправність санвузла привело протікання етажем нижче по трубі холодного постачання в квартиру [ADDRESS] . Були порушені норми технічної експлуатації будівель: мокра стеля, навісна шафа та труба водопостачання. Таким чином, причиною залиття квартири [ADDRESS] стало несправність санвузла. Обсяг заподіяної шкоди: санвузол - мокрі плями на стелі та стіні. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з вимогами ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У відповідності до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. При цьому, дані докази повинні бути належними та достовірними, як це передбачено ст.ст.77-79 ЦПК України. Згідно положень ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, серед іншого, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до вимог ч.1 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. У відповідності до роз`яснень, які містяться у п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 року № 6, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Згідно положень ст.ст.319, 322 ЦК України власник не може використовувати право власності на шкоду правам громадян, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить. Відповідно до ст.151 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Положеннями ст.177 ЖК України встановлено, що громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках і в інших місцях загального користування. Відповідно до правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). За змістом роз`яснень, наданих Міністерством з питань житлово-комунального господарства України у Листі від 29.12.2009 №12/20-11-1975, факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення, представника (власника) будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб як від потерпілої, так і від винної сторін є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря, квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність: у такому випадку в акті має бути зазначено що згадані особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин. Складання акту про наслідки залиття житлового приміщення з порушенням вищевказаних вимог (чинного законодавства) є однією з підстав для відмови в задоволенні позовної заяви оскільки акт, в розумінні закону, є єдиним документом, яким підтверджується факт залиття квартири. Вказане твердження зокрема підтверджується висновком Верховного Суду від 21.02.2018 у справі № 2-1974/11, в якому зазначено таке: «виходячи з викладеного, правильним є висновок суду першої інстанції, з яким обґрунтовано погодився апеляційний суд, що вищевказаний акт від 12 грудня 2007 року не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, в ньому не зазначені конкретні причини залиття квартири та особи, які допустили таке залиття, інші необхідні для такого документа реквізити. Тому цей акт не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди». З наведеного слідує, що на підтвердження позовних вимог про відшкодування матеріальної шкоди позивач повинен надати належні та допустимі докази, які б підтверджували факт залиття його квартири саме з вини відповідача, зокрема, комісійний акт, який складено із додержанням вищевказаних вимог Правил, у якому містяться відомості про факт залиття, винну особу, причини залиття, завдані пошкодження та обсяг робіт для їх усунення. Разом із тим, зі змісту актів про залиття слідує, що вони засвідчують факт залиття квартири [ADDRESS] , при цьому через відсутність обов`язкових даних, які мають бути відображені в цьому документі, цей акт складений з порушенням вимог Правил, а тому цей акт не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди; у вказаному акті відсутні дані про те, що вина власника квартири [ADDRESS] у залитті встановлена. Крім того, зазначені акти були складені за відсутності відповідача - [PERSON] . Зокрема, посилання в актах на виявлені в ході обстеження кв. [ADDRESS] наслідки залиття, не можна вважати обґрунтованим у межах вимог Правил, відтак указаний акт не відповідає вимогам Правил, оскільки у ньому відсутні належні та чіткі дані: завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, орієнтовна вартість пошкоджених внаслідок залиття речей; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Щодо суми заподіяних, на думку позивача, збитків суд зазначає таке. Надані позивачем на підтвердження матеріальних збитків записки в яких зазначені перелік матеріалів та їх вартість, а також розписана вартість ремонтних робіт, не можна вважати належним та допустимим доказом на підтвердження матеріальної шкоди, який встановлює вартість відновлювального ремонту. Відтак беззаперечних доказів, які б підтвердили розмір реального збитку, який поніс позивач внаслідок залиття квартири, а також причинного зв`язку між діями відповідача та наслідками у вигляді шкоди, суду не надано, тому суд відмовляє в частині задоволення вимог про стягнення матеріальної шкоди. Враховуючи вищевикладене, оскільки в задоволенні позовних вимог у частині відшкодування матеріальної шкоди відмовлено, суд вважає за необхідне відмовити й у задоволенні позовних вимог у частині відшкодування моральної шкоди, які є похідними та взаємопов`язані з вимогами про відшкодування майнової шкоди. На підставі вищевикладеного,

Outcome: dismissed