Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-27 00:00:00

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшла вказана позовна заява, яка відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями передана на розгляд судді Саадулаєва А.І. Позивач просить суд визнати за [PERSON] (РНОКПП: [NUMBER] ) зареєстрований за адресою: [ADDRESS] право власності на квартиру загальною площею 68,9 кв.м., що складається з однієї кімнати житловою площею 24,0 кв.м., яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер майна 33532724. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 16.01.2024 р. відкрито провадження у справі, призначено до розгляду в підготовче судове засідання. В судовому засіданні, яке відбулось 21.02.2024 року, суд ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання, залучив до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: [PERSON] (РНОКПП: [NUMBER] , [ADDRESS] ). Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 15.05.2024 р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 24.09.2024 р. суд повернувся на стадію підготовчого провадження у справі № 761/1356/24, замінено предмет позову у справі № 761/1356/24. Залучив до участі у справі № 761/1356/24, у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватного виконавця виконавчого округу м.Києва Павлюка Назара Васильовича В судовому засіданні, яке відбулось 04.11.2024 року, суд ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання, залучив до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: [PERSON] . Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 23.12.2024 р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 28.01.2025 р. клопотання [PERSON] про зупинення провадження у цивільній справі № 761/1356/24 - залишено без задоволення. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 08.06.2012 Солом`янським районним судом м. Києва винесено рішення у справі №2-3227/12, яким позов АТ «Креді Агріколь Банк» про стягнення заборгованості за кредитними договорами задоволено. Стягнуто солідарно, зокрема з [PERSON] на користь АТ «Креді Агріколь Банк» заборгованість за кредитним договором № 272/08-Ж від 24.04.2008 року в розмірі 3102985,23 грн. та за кредитним договором № 131/08-Ж від 27.06.2008 року в розмірі 3051259,81 грн. [PERSON] [INFO] , (з метою уникнення відповідальності і повернення боргу за рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 08.06.2012 у справі №2-3227/12) 27.04.2017 відмовилась від реєстраційного номера облікової картки платника податків, а 30.01.2018 змінила прізвище на [PERSON] . 23.03.2023 на державному електронному торговому майданчику ДП «СЕТАМ», в рамках виконавчого провадження № [NUMBER], відбулись електронні торги з реалізації лоту № 523923, квартири за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 68,9 кв. м, реєстраційний номер майна 33532724. Оголошено переможцем торгів на підставі найвищої цінової пропозиції у розмірі 2 623 354,02 грн. [PERSON] . 08.08.2023 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ляшук О.В., на підставі протоколу і акта було видано Свідоцтво, яким посвідчено, що [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , належить на праві власності майно, що складається з однокімнатної квартири загальною площею 68,9 (шістдесят вісім цілих дев`ять десятих) кв.м., розташованої за адресою: [ADDRESS] (сорок сім), реєстраційний номер квартири в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: 1583762680000, яке придбане [PERSON] за 2 623 354,02 (два мільйони шістсот двадцять три тисячі триста п`ятдесят чотири гривні дві копійки), що раніше належало боржнику [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу квартири, посвідченого 24.04.2008 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Волковою С.М. за реєстровим номером 2820, на підставі якого право власності було зареєстровано Комунальним підприємством «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна» в реєстрі прав власності на нерухоме майно 28.04.2011 в реєстровій книзі № 479-75 запис № 44931, реєстраційний номер майна 33532724. Право власності на вказане майно підлягає державній реєстрації. Зареєстровано в реєстрі за № 1297. 08.08.2023 [PERSON] було подано заяву про державну реєстрацію прав на вказану квартиру. 08.08.2023 Державним реєстратором прав на нерухоме майно, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ляшук О.В. було ухвалено рішення про зупинення реєстраційних дій № 68784697, через наявність судового рішення, яке містить заборону вчинення реєстраційних дій, а саме ухвали Шевченківського районного суду м. Чернівці від 20.03.2023 у справі № 727/2778/23. На підставі вказаного рішення було зупинено реєстраційні дії до реєстрації у Державному реєстрі прав судового рішення про скасування судового рішення, що було підставою для прийняття рішення про зупинення проведення реєстраційних дій (ухвали Шевченківського районного суду м. Чернівці від 20.03.2023 у справі №727/2778/23) та/або до реєстрації у Державному реєстрі прав судового рішення про скасування заборони вчинення реєстраційних дій. Даною ухвалою про забезпечення позову були вжиті заходи забезпечення позову, шляхом накладення заборони відчуження квартири та заборона суб`єктам, уповноваженим на вчинення реєстраційних дій, вносити відомості до Державного реєстру речових прав щодо квартири та вчиняти будь-які дії, які б мали наслідком перехід права власності на неї, які були вжиті ухвалою про забезпечення позову, на підставі заяви яка була подана фізичною особою-підприємцем [PERSON] (надалі - відповідач-2), за змовою та ініціативою [PERSON] [INFO] (надалі - відповідач-1) для уникнення виконання рішення Солом`янського районного суду м. Києва у справі №2-3227/12. В зв`язку з протиправними діями відповідача-1 та відповідача-2, позивач позбавлений можливості зареєструвати за собою право власності на придбане майно, у зв`язку з чим, вважає порушеними свої права власності, за захистом яких звертається до суду до відповідачів. Відповідач-1 подав до суду відзив на позовну заяву, який було залишено судом без розгляду, у зв`язку із пропущенням строку для подання відзиву. Відповідач-2 подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на необґрунтованість обраного позивачем способу захисту порушеного права. Враховуючи те, що позивачем обрано неналежний спосіб захисту, просить суд відмовити у задоволенні позовної заяви позивача у повному обсязі. Позивач подав до суду відповідь на відзив відповідача-2, в якому зазначив, що квартира придбана у передбачений законом спосіб, позивач є добросовісним набувачем. Позивач подав до суду заяву про зміну предмету позову, в якій просив суд: 1. Визнати за [PERSON] (РНОКПП: [NUMBER] ) зареєстрований за адресою: [ADDRESS] право власності на квартиру загальною площею 68,9 кв.м., що складається з однієї кімнати житловою площею 24,0 кв.м., яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер майна 33532724. 2. Скасувати заборону вчинення реєстраційних дій застосованих на підставі ухвали Шевченківського районного суду м. Чернівці від 20.03.2023 у справі №727/2778/23. Третя особа-2 подала до суду письмові пояснення, в яких просила задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, посилаючись на те, що є підстави для задоволення позовних вимог і необхідно скасувати заборону вчинення реєстраційних дій застосованих на підставі ухвали Шевченківського районного суду м. Чернівці від 20.03.2023 у справі №727/2778/23, у зв`язку з тим, що вона не дає можливості зареєструвати право власності на квартиру [ADDRESS] за Позивачем, який придбав її в законний спосіб на електронних публічних торгах. Третя особа-1 подала до суду письмові пояснення, в яких просила відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на те, що вважає, що у разі скасування заборони вчинення реєстраційних дій, яка застосована на підставі ухвали Шевченківського районного суду м. Чернівці від 20.03.2023 у справі №727/2778/23, можуть бути порушені законні права та інтереси відповідача-2 у якого наявне судове рішення від 04 липня 2023 року у справі №727/3071/23 про стягнення з [PERSON] та [PERSON] солідарно трьох процентів річних із суми боргу за кредитним договором №24.100/08-СК від 04.08.2008 року за період з 01.01.2018 року по 31.01.2022 року у розмірі 81169 доларів США. Дане рішення набрало законної сили. Третя особа-3 подала до суду письмові пояснення, в яких просила відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на те, що [PERSON] є співвласником цього майна, яке придбане під час шлюбу з відповідачкою-1, і таке право належить йому на підставі припису ст.60 СК України. Доводи [PERSON] про те, що наявність заходів забезпечення позову нівелює інститут примусової реалізації арештованого майна в межах виконавчого провадження та порушує права та інтереси переможця аукціону, є безпідставними, оскільки власник майна не позбавлений права звернутися з відповідним позовом за захистом свого порушеного права. В судовому засіданні, яке відбулось 28.01.2025 року, представник позивача підтримав позовні вимоги в повному обсязі, посилаючись на обставини викладені у позовній заяві та заяві про зміну предмету позову. В судове засідання, яке відбулось 28.01.2025 року, відповідач-1 не з`явився, про місце, дату та час розгляду справи повідомлявся належним чином. В судове засідання, яке відбулось 28.01.2025 року, відповідач-2 не з`явився, про місце, дату та час розгляду справи повідомлявся належним чином. В судове засідання, яке відбулось 28.01.2025 року, третя особа-1 не з`явилась, про місце, дату та час розгляду справи повідомлялась належним чином. В судове засідання, яке відбулось 28.01.2025 року, третя особа-2 не з`явилась, про місце, дату та час розгляду справи повідомлялась належним чином. В судовому засіданні, яке відбулось 28.01.2025 року, представник третьої особи-3 заперечив проти задоволення позовних вимог в повному обсязі, посилаюсь на обставини викладені у письмових поясненнях. Відповідно до ч. 1 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання здійснювалося технічним засобом. Суд, заслухавши представника позивача, представника третьої особи-3, розглянувши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов наступних висновків. Судом встановлено наступні обставини справи. 08.06.2012 Солом`янським районним судом м. Києва винесено рішення у справі №2-3227/12, яким позов АТ «Креді Агріколь Банк» про стягнення заборгованості за кредитними договорами задоволено. Стягнуто солідарно, зокрема з [PERSON] на користь АТ «Креді Агріколь Банк» заборгованість за кредитним договором № 272/08-Ж від 24.04.2008 року в розмірі 3102985,23 грн. та за кредитним договором № 131/08-Ж від 27.06.2008 року в розмірі 3051259,81 грн. [PERSON] [INFO] , 27.04.2017 відмовилась від реєстраційного номера облікової картки платника податків, а 30.01.2018 змінила прізвище на [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про зміну імені» - зазначений факт встановлено у постанові Верховного Суду від 06.12.2021 у справі №761/40412/19. 09.02.2022 постановою приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Павлюка Н.В. відкрито виконавче провадження №68587214 з виконання виконавчого листа №2-3227/12, виданого Солом`янським районним судом міста Києва 23.01.2014, про стягнення солідарно з [PERSON] та [PERSON] на користь Акціонерного товариства «Креді Агріколь Банк» заборгованості за кредитним договором від 27 червня 2008 року №131/08-ж в сумі 3 051 259 грн. 81 коп. 24.10.2022 ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва у справі №760/14310/22 «Задоволено подання приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Павлюка Назара Васильовича про звернення стягнення на майно боржника [PERSON] право власності на яке не зареєстровано у встановленому законом порядку, стягувач Акціонерне товариство «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК. Звернуто стягнення на квартиру боржника [PERSON] , право власності на яку не зареєстровано у встановленому законом порядку, а саме на квартиру, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 68,9 кв.м., що складається з однієї кімнати житловою площею 24,0 кв.м., реєстраційний номер майна 33532724». 21.02.2023 на державному електронному торговому майданчику ДП «СЕТАМ», за посиланням https://setam.net.ua/auction/521669, було опубліковано інформацію про електронні торги з реалізації лоту № 523923: «однокімнатна житлова квартира загальною площею 68,9 кв.м. житловою площею 24,0 кв.м, знаходиться за адресою [ADDRESS] », реєстраційний номер майна 33532724, (надалі - Квартира), з наступними відомостями про обтяження майна: «Арешт нерухомого майна № 35393305 від 07.02.2020 року на підставі постанови про арешт майна боржника, номер: 61186422, виданої 07.02.2020, видавник: Шевченківський районний відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). Арешт нерухомого майна № 48672497 від 12.12.2022 року на підставі постанови про опис і арешт майна боржника, ВП № [NUMBER], виданої 28.11.2022, видавник: приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Павлюк Н.В. Арешт нерухомого майна № 11129659 від 11.09.2015 року на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, ВП №47253832, виданий 23.04.2015, видавник: ВДВС Солом`янського РУЮ у м. Києві». 20.03.2023 ухвалою Шевченківського районного суду міста Чернівці у справі №727/2778/23 заяву [PERSON] про забезпечення позову було задоволено та постановлено: «Вжити заходів забезпечення позову, шляхом накладення заборони відчуження квартири [ADDRESS] , загальною площею 68,9 кв.м., реєстраційний номер майна 33532724 та належить на праві власності [PERSON] . Заборонити суб`єктам, уповноваженим на вчинення реєстраційних дій, вносити відомості до Державного реєстру речових прав щодо квартири [ADDRESS] , загальною площею 68,9 кв.м., реєстраційний номер майна 33532724 та вчиняти будь-які дії, які б мали наслідком перехід права власності від [PERSON] до іншої особи». 28.03.2023 ухвалою (про виправлення описки) Шевченківського районного суду міста Чернівці у справі № 727/2778/23 ухвалено: «Виправити описку (помилку) допущену при виготовленні резолютивної частини ухвали суду у справі «727/2778/23», виклавши другий та третій абзац ухвали у наступній редакції: «Вжити заходів забезпечення позову, шляхом накладення заборони відчуження квартири [ADDRESS] , загальною площею 68,9 кв.м. Заборонити суб`єктам, уповноваженим на вчинення реєстраційних дій, вносити відомості до Державного реєстру речових прав щодо квартири [ADDRESS] , загальною площею 68,9 кв.м. та вчиняти будь-які дії, які б мали наслідком перехід права власності на неї». Іншу частини ухвали залишити без зміни». 23.03.2023 на державному електронному торговому майданчику ДП «СЕТАМ», в рамках виконавчого провадження № [NUMBER], відбулись електронні торги з реалізації лоту № 523923, квартири за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 68,9 кв. м, реєстраційний номер майна 33532724. Оголошено переможцем торгів на підставі найвищої цінової пропозиції у розмірі 2 623 354,02 грн. [PERSON] . 16.06.2023 був сформований Протокол № 584938 проведення електронного аукціону/торгів. Протягом встановленого законом строку [PERSON] здійснив розрахунок за придбане на електронному аукціоні майно, лоту №523923 на загальну суму 2 623 354,02 грн. що підтверджується оплатами: - від 22.03.2023 - 118 169,10 грн. - гарантійний внесок на ДП «Сетам» (119 941,64 грн. з комісією). - від 19.06.2023 - 12 998,60 грн. - додаткова винагорода на р/р ДП «Сетам». - від 20.06.2023 - 1 000 000,00 грн. - на р/р ПВ Павлюка Н.В. - від 21.06.2023 - 1 000 000,00 грн. - на р/р ПВ Павлюка Н.В. - від 22.06.2023 - 492 186,32 грн. - на р/р ПВ Павлюка Н.В. Всього, разом з гарантійним внеском: 2 623 354,02 грн. 23.06.2023 після повної оплати, згідно протоколу ДП СЕТАМ» приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Павлюк Н.В. склав Акт про проведений електронний аукціон/торги. 08.08.2023 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ляшук О.В., на підставі протоколу і акта було видано свідоцтво, яким посвідчено, що [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , належить на праві власності майно, що складається з однокімнатної квартири загальною площею 68,9 (шістдесят вісім цілих дев`ять десятих) кв.м., розташованої за адресою: [ADDRESS] (сорок сім), реєстраційний номер квартири в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: 1583762680000, яке придбане [PERSON] за 2 623 354,02 (два мільйони шістсот двадцять три тисячі триста п`ятдесят чотири гривні дві копійки), що раніше належало боржнику [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу квартири, посвідченого 24.04.2008 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Волковою С.М. за реєстровим номером 2820, на підставі якого право власності було зареєстровано Комунальним підприємством «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна» в реєстрі прав власності на нерухоме майно 28.04.2011 в реєстровій книзі № 479-75 запис № 44931, реєстраційний номер майна 33532724. Право власності на вказане майно підлягає державній реєстрації. Зареєстровано в реєстрі за № 1297. 08.08.2023 [PERSON] було подано заяву про державну реєстрацію прав на вказану квартиру. 08.08.2023 Державним реєстратором прав на нерухоме майно, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ляшук О.В. було ухвалено рішення про зупинення реєстраційних дій № 68784697, через наявність судового рішення, яке містить заборону вчинення реєстраційних дій, а саме ухвали Шевченківського районного суду м. Чернівці від 20.03.2023 у справі № 727/2778/23. На підставі вказаного рішення було зупинено реєстраційні дії до реєстрації у Державному реєстрі прав судового рішення про скасування судового рішення, що було підставою для прийняття рішення про зупинення проведення реєстраційних дій (ухвали Шевченківського районного суду м. Чернівці від 20.03.2023 у справі №727/2778/23) та/або до реєстрації у Державному реєстрі прав судового рішення про скасування заборони вчинення реєстраційних дій. 08.07.2024 [PERSON] звернувся з проханням повідомити у письмовому вигляді чи буде рішення Шевченківського районного суду міста Києва (за місцезнаходженням нерухомого майна) про визнання права власності на квартиру (в якому буде встановлено, що заходи забезпечення позову закінчили свою дію, у зв`язку з відсутністю відкритого виконавчого провадження, у справі в якій було заявлено забезпечення позову після спливу дев`яноста днів з дня набрання рішенням Шевченківського районного суду м. Чернівці від 04.07.2023 у справі № 727/3071/23 законної сили) підставою для відновлення реєстраційних дій та реєстрації права власності на квартиру загальною площею 68,9 кв.м., розташованої за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер квартири в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: 1583762680000 за [PERSON] ? 19.07.2024 [PERSON] отримав відповідь вих. №111/01-30 від приватного нотаріуса Київського нотаріального округу Ляшук Олени Вікторівни в якій зазначено, що для відновлення реєстраційних дій за Заявою від 08.08.2023 необхідно: - надати рішення суду яким має бути скасовано судове рішення, що було підставою для прийняття рішення про зупинення проведення реєстраційних дій та/або - судового рішення про скасування заборони вчинення реєстраційних дій. Як вбачається з Інформаційної довідки №364874344 від 07.02,2024, станом на 07.02.2024 власником квартири загальною плошею 68,9 кв.м., яка находиться за адресою: [ADDRESS] , є [PERSON] . Підставою реєстрації права власності [PERSON] на квартиру був договір купівлі-продажу квартири від 22.06.2018, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Малаховською І.В. за № 546. Суд звертає увагу, що постановою Київського апеляційного суду від 15.07.2021 визнано недійсним договір купівлі-продажу квартири за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 68,9 кв.м, укладений 22.06.2018 між [PERSON] та [PERSON] , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Малаховською I.В. та зарестрований в реєстрі за № 546. Київський апеляційний суд у постанові від 15.07.2021 року у справі №761/40412/19, встановив, що оспорюваний договір купівлі-продажу квартири, укладений між [PERSON] і [PERSON] за своїм змістом суперечить вимогам закону, оскільки не спрямований на реальне настання обумовлених ним правових наслідків, а вчинений з метою уникнення відповідальності боржника за рахунок цього майна. Та дійшов висновку, що поведінка [PERSON] як боржника є не добросовісною. Постановою Верховного Суду від 06.12.2021 у справі №761/40412/19 постанову Київського апеляційного суду від 15.07.2021 залишено без змін. У справі №761/40412/19 було встановлено, що АТ «Креді Агріколь Банк» були заявлені вимоги про визнання недійсним оспорюваного договору купівлі-продажу, в тому числі як, укладеного з метою приховання належного відповідачці [PERSON] об?єкта нерухомого майна у вигляді квартири та уникнення стягнення на це майно в рахунок погашення боргу за кредитним договором, який визначений на підставі рішення Солом?янського районного суду м. Киева від 08.06.2012 року, яке набрало законної сили, і перебуває на виконанні. Пунктом 9 частини 2 статті 129 Конституції України передбачено, що однією з основних засад судочинства є обов`язковість судового рішення. Відповідно до статті 1 ЗУ «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Згідно з частиною 1 статті 5 ЗУ «Про виконавче провадження» примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів». Статтею 10 ЗУ «Про виконавче провадження» встановлено, що заходами примусового виконання рішень є звернення стягнення на кошти, цінні папери, інше майно (майнові права), корпоративні права, майнові права інтелектуальної власності, об`єкти інтелектуальної, творчої діяльності, інше майно (майнові права) боржника, у тому числі якщо вони перебувають в інших осіб або належать боржникові від інших осіб, або боржник володіє ними спільно з іншими особами; звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інший дохід боржника; вилучення в боржника і передача стягувачу предметів, зазначених у рішенні; заборона боржнику розпоряджатися та/або користуватися майном, яке належить йому на праві власності, у тому числі коштами, або встановлення боржнику обов`язку користуватися таким майном на умовах, визначених виконавцем; інші заходи примусового характеру, передбачені цим Законом. Відповідно до частини 1, 2 статті 18 ЗУ «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. Виконавець зобов`язаний: здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом; надавати сторонам виконавчого провадження, їхнім представникам та прокурору як учаснику виконавчого провадження можливість ознайомитися з матеріалами виконавчого провадження; розглядати в установлені законом строки заяви сторін, інших учасників виконавчого провадження та їхні клопотання; заявляти в установленому порядку про самовідвід за наявності обставин, передбачених цим Законом; роз`яснювати сторонам та іншим учасникам виконавчого провадження їхні права та обов`язки. Пунктом 1 частини 1 статті 26 ЗУ «Про виконавче провадження» встановлено, що виконавець розпочинає примусове виконання рішення на підставі виконавчого документа, зазначеного у статті 3 цього Закону, за заявою стягувача про примусове виконання рішення. Частиною 1 статті 48 ЗУ «Про виконавче провадження» встановлено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов`язки суб`єктів матеріальних правовідносин цивільної справи. Правила проведення електронних торгів визначено Порядком проведення електронних торгів, які затверджені наказом Міністерства юстиції України №2831/5 від 29.09.2016. Відповідно до вказаного Порядку організатор електронних торгів (ДП «Сетам») розміщує інформацію в системі електронних торгів, виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Як зазначено вище квартира була реалізована на електронних торгах, переможцем торгів став позивач. Стаття 650 ЦК України закріплює такий спосіб реалізації майна, як укладення договорів на біржах, аукціонах (торгах), конкурсах, та відсилає до інших нормативних актів, якими повинні встановлюватись особливості укладення цих договорів. До цього зводиться і норма ч.4 ст. 656 ЦК України, згідно з якою до таких договорів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Порядок і особливості продажу арештованого майна на електронних торгах визначений Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016., яким передбачено продаж майна боржника (п.1 Розділ І). Згідно з п. 4 розділу X Порядку після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди організатору (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований. Підписаний та скріплений печаткою приватного виконавця або затверджений начальником відділу державної виконавчої служби акт виконавець видає або надсилає переможцеві електронних торгів не пізніше наступного робочого дня з дня його затвердження. Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством (п. 8 розділу X Порядку). Отже, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на торгах, яка полягає в продажі майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на торгах, тобто є правочином. Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Отже, суд дійшов висновку, що електронні торги з реалізації спірної квартири не були визнані недійсними, а тому позивач є добросовісним набувачем спірної квартири. Статтею 41 Конституції України визначено право кожного вільно володіти користуватись і розпоряджатись своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності, право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Положенням ст. 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 04 листопада 1950 року), що набрала чинності для України з 11.09.1997 та є складовою її правової системи відповідно до вимог ст. 9 Конституції України визначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Стаття 321 ЦК України передбачає, що: - право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні; - особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Частиною 2 ст. 328 ЦК України встановлена презумпція правомірності набуття права власності, котра означає, що право власності на конкретне майно вважається набутим правомірно, якщо інше не встановлено в судовому порядку або незаконність набуття права власності прямо не випливає із закону. Таким чином, факт неправомірності набуття права власності, якщо це не випливає із закону, підлягає доказуванню, а правомірність набуття права власності включає в себе законність і добросовісність такого набуття. Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Згідно ч. 1 ст. 334 ЦК України право власності у набувача майна за договором виникає з моменту передання майна, якщо інше не встановлено договором або законом. Виходячи зі змісту наведених норм, позов про визнання права власності - це позадоговірна вимога власника майна про констатацію перед третіми особами факту приналежності позивачу права власності на спірне майно. Передбачений статтею 392 ЦК України спосіб захисту спрямований не на виникнення за рішенням суду права власності позивача, а на підтвердження наявного у позивача права власності, набутого раніше на законних підставах. Таким чином, позов про визнання права власності може пред`являти виключно власник такого майна. Відповідний позов пред`являється на захист існуючого, наявного права, що виникло у позивача за передбачених законодавством підстав та підтверджується належними та допустимими доказами. Позов про визнання права власності спрямований на усунення перешкод у здійсненні власником свого права і виключення домагань на належне власнику майно за допомогою підтвердження у судовому порядку факту належності йому спірного майна на праві власності. Суд звертає увагу, що квартира придбана у передбачений законом спосіб з прилюдних державних електронних торгів ДП «СЕТАМ», які було проведено у ВП № [NUMBER], на підставі ухвали Солом`янського районного суду м. Києва від 24.10.2022 у справі №760/14310/22, якою задоволено подання приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Павлюка Назара Васильовича про звернення стягнення на квартиру. Проте, позивач який є переможцем електронних торгів з реалізації квартири не може зареєструвати за собою право власності на дану квартиру. Відповідно до ст. 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» право власності на нерухоме майно підлягає державній реєстрації. Статтею 210 та ч. 3 ст. 640 ЦК України передбачено, що правочин, який підлягає реєстрації у випадках і в порядку, встановленими законом, є вчиненим з моменту його державної реєстрації, а договір, який потребує за законом і нотаріального посвідчення і державної реєстрації, є укладеним з моменту державної реєстрації. Відповідно до ч. 3 ст.334 ЦК України право власності на майно за договором, який підлягає нотаріальному посвідченню, виникає у набувача з моменту такого посвідчення або з моменту набрання законної сили рішенням суду про визнання договору, не посвідченого нотаріально, дійсним. По відношенню до ст. 210 та ст. 640 норма ч. 3 статті 334 ЦК України є спеціальною, оскільки передбачає визнання судом дійсним договору навіть без його державної реєстрації. Частиною 4 ст.334 ЦК України передбачено, якщо договір про відчуження майна підлягає державній реєстрації, право власності у набувача виникає з моменту такої реєстрації. Вважаю, що норми ч. 3 та ч. 4 ст. 334 ЦК України співвідносяться між собою як норма спеціальна та загальна, при цьому спеціальною нормою, яка має пріоритет над іншою, є ч. 3 ст. 334 ЦК України. Такий висновок ґрунтується на тому, що за приписами ч. 3 ст. 334 ЦК України можливість визнання судом дійсним договору та відповідно, виникнення права власності набувача за договором, який потребує не тільки нотаріального посвідчення, але й державної реєстрації, не поставлена в залежність від попередньої або наступної державної реєстрації договору, визнаного судом дійсним. Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація права власності та інших речових прав, крім державної реєстрації права власності на об`єкт незавершеного будівництва, проводиться, зокрема, на підставі судового рішення, що набрало законної сили, щодо набуття, зміни або припинення права власності та інших речових прав на нерухоме майно. Складовими принципу верховенства права є, зокрема, правова передбачуваність та правова визначеність, які необхідні для того, щоб учасники відповідних правовідносин мали можливість завбачати наслідки своїх дій і бути впевненими у своїх законних очікуваннях, що набуте ними на підставі чинного законодавства право, його зміст та обсяг буде ними реалізовано (абзац третій пункту 4 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 11.10.2005 № 8-рп/2005). Предметом даного позову є визнання позивачем права власності на квартиру, з метою провести державну реєстрацію свого права власності на квартиру. Позивач придбав квартиру на державних електронних торгах «СЕТАМ» у межах ВП № [NUMBER] у повній відповідності до ЦК України та Закону України «Про виконавче провадження», зокрема кошти від реалізації зазначеної Квартири перераховані на рахунок приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Павлюка Н.В. та в подальшому перераховані АТ «Креді Агріколь Банк» в рахунок погашення заборгованості відповідача-1, а тому наявні підстави для задоволення позовних вимог в частині визнання за позивачем права власності на спірну квартиру. Також, суд звертає увагу, що 24.11.2023 [PERSON] звернувся до Шевченківський районний суд м. Чернівці, у межах справи № 727/3071/23, з клопотанням про скасування вжитих заходів по забезпеченню позову, які були вжиті 20.03.2023 ухвалою Шевченківського районного суду міста Чернівці у справі № 727/2778/23. 04.12.2023 Шевченківський районний суд м. Чернівці своєю ухвалою у справі №727/3071/23 відмовив у задоволенні клопотання [PERSON] про скасування заходів забезпечення позову. Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Суд звертає увагу, що позбавлений можливості скасувати своїм рішення заходи забезпечення, які були застосовані в межах іншої справи, та вирішення даного питання відноситься до юрисдикції суду, в провадженні якого перебуває або перебувала цивільна справа № 727/2778/23, а тому позовні вимоги в цій частині не підлягають задоволенню. Суд відхиляє доводи відповідача-2 про те, що позивачем обрано неналежний спосіб захисту, як юридично не спроможні та звертає увагу на те, що позивачем обрано спосіб захисту, який відповідає вимогам ст. 16 ЦК України та не суперечить сталій практиці Верховного Суду. Крім того, суд відхиляє доводи третьої особи-3 про те, що він є співвласником цього майна, яке придбане під час шлюбу з відповідачкою-1, з огляду на те, що торги, в результаті проведення яких позивачем придбано спірну квартиру, не скасовано та не визнано недійсними, не встановлено порушення їх проведення та не визнані незаконними дії приватного виконавця. Стаття 15 ЦК України передбачає, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно із ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Стаття 16 ЦК України визначає, що способом захисту цивільних прав та інтересів може бути примусове виконання обов`язку в натурі. Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, тобто обов`язок доказування покладений на сторони. За нормами ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 89 ЦПК України). Відповідно до п.6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні. Повно та всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши зібрані у справі докази, зважаючи на встановлені під час розгляду справи обставини, з урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ґрунтуються на вимогах закону, обставини справи підтверджені певними засобами доказування, а тому позовну заяву необхідно задовольнити частково.

Outcome: partial