Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-15 00:00:00

10 липня 2024 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом, посилаючись на те, що 7 червня 2016 року між ним та АТ «ОТП Банк» був укладений договір про видачу та обслуговування платіжних карток шляхом надання відповідачу підписаної ним (позивачем) 7 червня 2016 року заяви-анкети № 015/980/010513633/16. Він (позивач) вказав в у заяві номер мобільного телефону, який використовувався відповідачем у якості фінансового номеру мобільного телефону з метою використання електронного підпису для зв`язку із довідковим центром відповідача, з метою автентифікації позивача, для отримання SMS-повідомлень та інших повідомлень від відповідача та/або відправлення позивачем відповідачу кодів підтвердження чи іншої текстової інформації, яка необхідна для отримання/надання банківських послуг за будь-якими договорами, які укладені між сторонами. Також 7 червня 2016 року шляхом підписання вказаної анкети-заяви про надання банківських послуг АТ «ОТП Банк» він приєднався до договору про дистанційне обслуговування та електронну взаємодію (публічний). 28 березня 2024 року, у період часу між 14 год. 39 хв. та 14 год. 43 хв., на його мобільний телефон, вказаний в заяві, було здійснено три голосових дзвінка. Зміст переданої інформації був йому незрозумілий. Оскільки при прийомі дзвінків він разом із мобільним номером фізично знаходився в Італії, яка знаходиться в центральноєвропейському часовому поясі, то вказані події в електронних облікових системах відповідача, розташованих на території України, були відображені на годину пізніше в значеннях українського часу їх здійснення. Через дуже короткий проміжок часу після закінчення голосового дзвінка, починаючи з 14:47:27, на його мобільний телефон почали надходити текстові повідомлення від відповідача з інтервалом у кілька секунд, відповідно до змісту яких він зрозумів, що з його рахунків списуються кошти, доручення на списання яких він не давав відповідачу. Всього за чотири хвилини надійшло чотирнадцять повідомлень. Одразу після отримання перших повідомлень о 14:50 він повідомив відповідача за номером телефону, вказаному на зворотньому боці його кредитної картки ( [NUMBER] ), про несанкціоноване списання відповідачем коштів з його рахунків та вимагав заблокувати такі дії. Вказана вимога була виконана відповідачем і несанкціоноване списання коштів було припинено. Проте, в результаті несанкціонованих грошових операцій, залишки коштів на його рахунках зменшилися на 1541,75 євро та 7530,82 грн.. Жодна з вказаних несанкціонованих грошових операцій не здійснювалася в роздрібній мережі з фізичним використанням кредитних карток з використанням CVC або PIN-кодів обох кредитних карток. Крім того, він ніколи не користувався послугами дистанційного обслуговування засобами системи ОТР Bank UA та жодного разу не робив спроб підключитися до неї, незважаючи на пропозицію відповідача. Проте, 28 березня 2024 року, о 14:59, за центральноєвропейським часом, він отримав електронне повідомлення від відповідача, відповідно до змісту якого до його профілю у застосунку ОТР Bank UA було виконано вхід з пристрою Redmi 23030RAC7Y, а також, якщо це не він, запропоновано негайно повідомити службу підтримки за номером [NUMBER] . Це повідомлення не могло вплинути на запобігання несанкціонованим грошовим операціям, оскільки було отримано після завершення банком виконання вказаних грошових операцій. Також, при перегляді текстових повідомлень, отриманих від відповідача, він виявив ще кілька текстових повідомлень, які надходили на його мобільний номер до того як він почув телефонні дзвінки. Перше повідомлення містить у своєму тексті гіперпосилання, яке використовується для того, щоб через SMS технологію, використовуючи мобільний номер, підтвердити щось або вибрати на сайті. Оскільки він перебував у галасливому публічному місці, а телефон знаходився у верхньому одязі, тому не мав контакту з телефоном. Крім того, якби він і бачив це повідомлення у момент його отримання, то не мав технічної можливості виконати інструкцію, отриману від відповідача в повідомленні, оскільки на момент отримання цієї пропозиції його мобільний номер не мав підключення до мережі Інтернет. Зазначив, що відповідно до п. 4.3 додатку № 1 до договору про дистанційне обслуговування та електронну взаємодію (публічний) для першого входу до системи ОТР Bank UA клієнту необхідно вказати фінансовий номер мобільного телефону, дату народження та динамічний пароль (6-значна послідовність цифр, отримана через SMS/PUSH-повідомлення). Далі система ОТР Bank UA запропонує клієнту вказати статистичний пароль, який надалі буде використовуватися для входу. Так як він ніколи не користувався послугами цього сервісу, статистичні паролі не могли бути встановлені ним. Серед повідомлень, отриманих ним 28.03.2024 за допомогою технології SMS від відповідача, не було повідомлень, які б містили динамічний пароль для входу в систему ОТР Bank UA. 2 квітня 2024 року він направив на офіційну електронну адресу відповідача лист з вимогою скасувати всі несанкціоновані ним грошові операції, а 12 травня 2024 року - лист з проханням надати технічну інформацію про несанкціоновані грошові операції. На вказаний лист відповідач повідомив, що перший вхід до системи ОТР Bank UA відбувся 28 березня 2024 року о 15:44:12, тим самим підтверджуючи, що він не користувався послугами ОТР Bank UA до зазначеного відповідачем часу. Також відповідно до повідомлення відповідача реєстрація в систему ОТР Bank UA відбувалася наступним чином: введення фінансового номеру мобільного телефону і дати народження; отримання дзвінка з голосовим повідомленням на вказаний фінансовий номер мобільного телефону, під час якого повідомили динамічний пароль; користувач ввів його у застосунок. Проте, відповідно до п. 4.1 договору, з метою виконання вимог законодавства щодо функціонування електронних платіжних систем, інших видів розрахунків за допомогою систем дистанційного обслуговування, з метою виключення можливості несанкціонованого доступу до інформації клієнта, а також для запобігання можливості протиправних та шахрайських дій з боку третіх осіб, банк обов`язково вимагає від клієнта проходження процедури автентифікації. Автентифікація клієнта проводиться кожного разу перед наданням клієнту доступу до системи ОТР Bank UA. Вказаний договір не містить у своєму тексті будь-якої можливості здійснити обов`язкову автентифікацію клієнта за допомогою отримання дзвінка з голосовим повідомленням на вказаний фінансовий номер мобільного телефону, під час якого можна повідомити клієнту динамічний пароль. Отже, обов`язкова автентифікація, проведена 28.03.2024, о 15:44, була здійснена з порушенням п. 4.2 додатку № 1 до договору щодо обов`язкового використання динамічного пароля при першому вході в систему ОТР Bank UA, передача якого на його мобільний номер може здійснюватися виключно з використанням SMS технології мобільного оператора Vodafone. Тому всі подальші грошові операції здійснені відповідачем, в результаті отримання доступу до послуг ОТР Bank UA невідомими йому (позивачу) особами, з порушенням вимог п. 4.1. додатку № 1 до договору. Також зазначив, що з моменту підписання договору він використовував можливості отримання послуг системи дистанційного обслуговування OTP SMART, основними засадами яких є забезпечення безпечної взаємодії. Ці принципи реалізовувалися на неможливості здійснити кожну окрему грошову транзикцію, крім транзикції між власними рахунками без підпису кожної транзикції динамічним паролем. Проте, він отримав на мобільний номер десять повідомлень від відповідача з використанням технології SMS про списання коштів з рахунків при цьому, не отримуючи повідомлення, що містять динамічні паролі для підтвердження/підпису інструкцій відповідачу про виконання грошових транзикцій. Щодо вказаного відповідач посилався на умови договору у редакції, яка діє з 8 квітня 2024 року, тоді як несанкціоновані ним операції були здійснені 28 березня 2024 року. Зазначив, що на відміну від Правил надання послуг засобами системи OTP SMART, у Правилах надання послуг засобами системи ОТР Bank UA відсутні будь-які положення, які гарантують клієнтам збереження того ж рівня безпеки або підвищення рівня безпеки, яким володіла система OTP SMART. Вважає, що несанкціоновані ним грошові операції були вчинені відповідачем у зв`язку з тим, що останній, надаючи послуги системи ОТР Bank UA невідомим особам, які отримали доступ до системи внаслідок порушення відповідачем п. 4.2 додатку № 1 до договору № 2, за власною ініціативою відмовився від використання технології підтвердження кожного платежу динамічним паролем, що вказує на зниження рівня безпеки виконання будь-яких грошових операцій до одного рівня (динамічний пароль при вході в систему). Відповідач у своїй відповіді не надав жодних підтверджень відправлення та змісту будь-яких SMS/PUSH-повідомлень, що містять динамічні паролі, а він (позивач) також не має серед отриманих від відповідача SMS-повідомлень, що містять динамічний пароль як для належної автентифікації при першому вході до системи ОТР Bank UA та і для підписання заяви № 31597 від 28.03.2024 про продаж іноземної валюти в розмірі 1541,75 євро. Порушуючи умови п. 4.2 додатку № 1 до договору щодо проведення належної автентифікації при першому вході до системи ОТР Bank UA, відповідач надав доступ до послуг системи ОТР Bank UA невідомим особам, що призвело до несанкціонованого списання грошових коштів в розмірі 1541,75 євро та 7530,82 грн.. Позивач просить суд стягнути із відповідача на його користь грошові кошти неправомірно списані з поточного рахунку у євро на суму 1541,75 євро, та з поточного рахунку у гривні - 7530,82 грн. та пеню у розмірі 5713,66 грн.. Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва Плахотнюк К.Г. від 15 липня 2024 року відкрито провадження у справі та постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням сторін. Відповідачу встановлено строк для надання відзиву на позовну заяву. 19 серпня 2024 року від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити в задоволенні позову, посилаючись на те, що, отримавши від позивача 2 квітня 2024 року заяву про спірні транзикції за його рахунками, які він вважає шахрайськими, співробітниками банку було проведено внутрішню перевірку. В результаті вказаної перевірки було виявлено, що транзакції проведені відповідно до всіх вимог платіжної системи, послуги надані в повному обсязі, у зв`язку з чим банк відмовив у задоволенні заяви позивача з підстав неможливості повернення коштів. АТ «ОТП Банк» не погоджується із позовними вимогами позивача та вважає їх безпідставними, надуманими та необґрунтованими, з огляду на наступне. Підписуючи 7 червня 2016 року шляхом підписання заяви-анкети про надання банківських послуг АТ «ОТП Банк» № 015/980/010513633/16 позивач підтвердив, що ознайомився і повністю згоден з договором про видачу та обслуговування міжнародних пластикових карток, правилами користування карткою, умовами кредитування по програмі «Кредитна лінія до дебетної платіжної картки (у разі оформлення кредиту), договором про надання послуг дистанційного обслуговування засобами системи OTP SMART, правилами надання послуг дистанційного обслуговування засобами системи OTP SMART, а також тарифами банку, які позивачу зрозумілі. Також клієнт зобов`язується неухильно дотримуватися та виконувати усі положення та умови Умов кредитування по програмі «Кредитна лінія до дебетної платіжної картки», що містять положення про надання кредиту, правил користування карткою. Підписуючи вказану заяву, позивач підтвердив факт отримання примірника даної заяви, а також примірника Умов кредитування по програмі «Кредитна лінія до дебетної платіжної картки» та факт отримання повної та вичерпної інформації про умови банківського обслуговування в банку та згоден з тим, що положення даної заяви разом з положеннями Умов кредитування по програмі «Кредитна лінія до дебетної платіжної картки», положеннями правил користування карткою та тарифів складають укладений між позивачем та АТ «ОТП Банк» договір про видачу та обслуговування міжнародних пластикових карток, який укладений згідно з вимогами чинного законодавства України. В пункті 4.5 договору про видачу та обслуговування міжнародних пластикових карток (публічний) встановлені зобов`язання клієнта, які доведені банком позивачу. Крім того, відповідач зазначив, що відповідно до виписок історій операцій, що містяться в матеріалах справи, перший вхід до системи ОТР Bank UA відбувся 28.03.2024 о 15:44:12. Згідно проведеної службової перевірки вбачається, що реєстрація в систему ОТР Bank UA відбулася наступним чином: введення фінансового номеру мобільного телефону і дати народження; отримання дзвінка з голосовим повідомленням на вказаний фінансовий номер мобільного телефону, під час дзвінка повідомили динамічний пароль; користувач ввів його у застосунок. Питання позивача щодо електронних документів, підтверджуючих виконання платіжних інструкцій , в результаті яких були здійснені десять транзикцій, врегульовано умовами публічного договору. Так, відповідно до п. 2.5.1.2 договору, сторони домовилися, що клієнт для проведення платіжної операції за платіжною інструкцією застосовує систему інтернет-банкінгу, вважається, що після надходження платіжної інструкції до банку, клієнт надав згоду на виконання банком платіжної операції згідно з такою платіжною інструкцією і платіжна операція вважається акцептованою клієнтом. Згідно п. 2.5.1.3 договору. Клієнт у разі здійснення платіжної операції засобами системи інтернет-банкінгу заповнює платіжну інструкцію у електронному вигляді. Деякі реквізити платіжної інструкції можуть заповнюватися автоматично системою інтернет-банкінгу, які клієнт перевіряє самостійно перед тим як підтвердити платіжну інструкцію в системі інтернет-банкінгу. Ознайомившись із зазначеними умовами договору та публічних правил банку, клієнт фактично прийняв на себе ризик понесення збитків в разі розголошення інформації, що стосується його як клієнта АТ «ОТП Банк». Таким чином вбачається, що вся відповідальність за проведені спірні транзакції покладається на позивача. Позивачем не доведено жодних обставин, які б свідчили про наявність будь-яких неправомірних дій з боку банку, а тому відсутні підстави щодо застосування цивільно-правової відповідальності до АТ «ОТП Банк» у вигляді відшкодування завданих збитків. 24 серпня 2024 року в системі «Електронний суд» позивачем подана відповідь на відзив, в якій позивач зазначив, що інформація, яка є у розпорядженні позивача, не дозволяє стверджувати, що вказані в позовній заяві грошові транзакції відносяться до категорії шахрайських чи не шахрайський. Подібна кваліфікація не має відношення до даного судового провадження. Предметом усіх документів, спрямованих відповідачу та суду є грошові транзакції на банківських рахунках позивача, вчинені відповідачем з порушенням умов двосторонніх договорів, укладених між позивачем та відповідачем. Стосовно тверджень Відповідача про підписання позивачем 07.06.2016 Заяви-анкети про надання банківських послуг АТ «ОТП БАНК» №015/980/010513633/16 насамперед слід упорядкувати всі наявні договірні відносини між позивачем та відповідачем, які існували в різні періоди часу цих відносин, оскільки в тексті відзиву є некоректні посилання на пункти цих договорів. У тексті Заяви-анкети є інформація про те, що вона є невід`ємною частиною двох договорів. Договору про видачу та обслуговування міжнародних пластикових карток та Договору про надання послуг дистанційного обслуговування засобами системи OTP SMART. Інформація про їхню публічність відсутня. Слід зазначити, що на сайті www.otpbank.com.ua на який надалі посилається відповідач відсутні тексти публічних договорів які існували на момент підписання позивачем вищезгаданої Заяви-анкети. Усі публікації розпочинаються з середини 2019 року. З березня 2017 позивач підписав ще одну Заяву-анкету про надання банківських послуг AT «ОТП БАНК» №400756 від 21 жовтня 2015 року, яка є невід`ємною частиною договору про надання послуг дистанційного обслуговування засобами системи OTP SMART та правил надання послуг дистанційного обслуговування засобами системи OTP SMART. Жодних інших договорів у цій заяві-анкеті не згадується. На момент здійснення відповідачем несанкціонованих транзакцій (28.03.2024) існувало два договори, опубліковані на сайті www.otpbank.com.ua: договір про видачу та обслуговування платіжних карток (публічний) в редакції що діяла від 29.01.2024 року та договір про дистанційне обслуговування та електронну взаємодію (публічний) в редакції що діяла від 18.12.2023 року, до якого існує два додатки. Додаток №1 до договору про дистанційне обслуговування та електронну взаємодію (публічного) «Правила надання послуг дистанційного обслуговування засобами системи OTP BANK UA». Додаток № 2 до Договору про дистанційне обслуговування та електронну взаємодію (публічного) «Правила надання послуг дистанційного обслуговування засобами системи OTP SMART». На момент підписання позивачем заяви - анкети від 07.06.2016 року та 03.03.2017 року системи віддаленого доступу OTP BANK UA не існувало. Перша згадка про появу та можливість використання системи OTP BANK UA з`явилася в редакції Договору про дистанційне обслуговування та електронну взаємодію (публічний) від 16 листопада 2022 року. Позивач в жодному з долучених до позивної заяви документів не заперечував свого повного розуміння підписаних документів. Звернув увагу суду на некоректні посилання, зроблені відповідачем на пункти договору про видачу та обслуговування платіжних карток. Також звернув увагу на те, що він ніколи не використовував послуги дистанційного обслуговування засобами системи OTP BANK UA і ніколи не намагався встановлювати вищезгадану систему на свій мобільний телефон. Відповідач у своєму відзиві також підтвердив, що позивач за три хвилини до несанкціонованого списання коштів не користувався системою OTP BANK UA. А стверджуючи, що реєстрація до системи OTP BANK UA, або перший вхід здійснювався шляхом отримання дзвінка з голосовим повідомленням в процесі яког7о відбувалося повідомлення динамічного пароля, відповідач підтверджує, що ним було порушено умови п. 4.2 правил в частині передачі динамічного паролю. Оскільки автентифікація клієнта була здійснена з порушенням п. 4.2. Правил, то всі подальші грошові операції, здійснені відповідачем в результаті отримання доступу до послуг системи OTP BANK UA невідомими позивачу особами до звернення позивача на гарячу лінію відповідача з інформацією про несанкціоновані позивачем грошові операції, були здійснені відповідачем з порушенням вимог п. 4.1. Правил, згідно з яким автентифікація клієнта є обов`язковою. Також позивач не погоджується із твердженням відповідача, про те, що ознайомившись із зазначеними умовами договору та публічних правил банку, клієнт фактично прийняв на себе ризик понесення збитків в разі розголошення інформації, що стосується його як клієнта AT «ОТП БАНК», а отже вся відповідальність за проведені спірні транзакції покладаються на позивача. Відповідач маніпулює термінологією не враховуючи, що частина інформації, наприклад: мобільний номер позивача, який використовується відповідачем як «Фінансовий номер мобільного телефону» і є логіном для входу до системи віддаленого доступу OTP BANK UА є, по суті, публічною інформацією, що багаторазово розтиражується на різного роду візитних картках та рекламних буклетах. Так само, як і дата народження позивача, яка також використовується відповідачем при вході в систему віддаленого доступу OTP BANK UA, скоріше відноситься до публічної інформації, ніж до інформації, яка не підлягає розголошенню. Вважає, що позовні вимоги є доведеними та обґрунтованими, а тому мають бути задоволені в повному обсязі. У судовому засіданні сторони відсутні про час і місце розгляду справи повідомлені належним чином. Позивач про причини неявки суд не повідомив. Відповідач про причини неявки представника суд не повідомив. Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, приходить до наступного. Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною першою ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до правил статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно вимог ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до вимог ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. З матеріалів справи вбачається, що 7 червня 2016 року позивач підписав заяву-анкету про надання банківських послуг АТ «ОТП Банк» № 015/980/010513633/16, яка є невід`ємною частиною договору про видачу та обслуговування міжнародних платіжних пластикових карток та правил користування карткою, тарифів банку, які розміщені на офіційному сайті банку та приєднався до договору про надання послуг дистанційного обслуговування засобами системи OTP SMART. У вказаній заяві-анкеті він вказав номер мобільного телефону, який використовувався відповідачем у якості фінансового номеру мобільного телефону з метою автентифікації позивача, для отримання SMS-повідомлень та інших повідомлень від відповідача та/або відправлення позивачем відповідачу кодів підтвердження чи іншої текстової інформації, яка необхідна для отримання/надання банківських послуг за будь-якими договорами, які укладені між сторонами. 28 березня 2024 року, о 15:49, з карткового рахунку позивача № 015/978/020513633/16 було перераховано кошти для продажу валюти згідно заяви № 31597 від 28.03.2024 згідно договору банківського рахунку на суму 1541,75 євро (а.с. 19). Крім того, 28.03.2024, в період часу з 15:47 по 15:51, з картки-рахунку позивача № 015/980/010513633/16 були здійснені фінансові операції щодо списання та зарахування коштів, в результаті чого, залишки коштів зменшилися на 7530,82 грн. (а.с. 20-23). Після отримання перших повідомлень про несанкціоновані фінансові операції, позивач 28.03.2024, о 14:50, повідомив відповідача за номером телефону, вказаному на зворотньому боці його кредитної картки ( [NUMBER] ), про несанкціоноване списання відповідачем коштів з його рахунків та вимагав заблокувати такі дії (а.с. 18). Вказана вимога була виконана відповідачем і несанкціоноване списання коштів було припинено. Звертаючись до суду з даним позовом, позивач вказує на те, що несанкціоновані ним грошові операції були вчинені АТ «ОТП Банк» у результаті отримання невідомими особами доступу до послуг системи ОТР Bank UA, внаслідок порушення відповідачем п. 4.2 додатку № 1 до договору № 2, а також який за власною ініціативою відмовився від використання технології підтвердження кожного платежу динамічним паролем, що вказує на зниження рівня безпеки виконання будь-яких грошових операцій до одного рівня (динамічний пароль при вході в систему). [PERSON] звертався до АТ «ОТП Банк» із заявами про повернення неправомірно знятих грошових коштів. Однак, 06.05.2024 ОТП Банк листом за вих. № 012-1-012-01-012-1/512 БТ повідомив [PERSON] , що відповідальними співробітниками Банку було проведено внутрішню перевірку, в результаті якої виявлено, що транзакції проведені відповідно до всіх вимог платіжної системи, послуги надані в повному обсязі, рекомендовано звернутися до правоохоронних органів у встановленому законом порядку (а.с. 28). Відповідно до договору про дистанційне обслуговування та електронну взаємодію (публічний) (в редакції від 19.01.2023) клієнтом банку, який здійснює електронну взаємодію є «фізична особа або юридична особа (надалі - Клієнт), що приєдналась (акцепт) до цього Договору про дистанційне обслуговування та електронну взаємодію(публічний) (надалі - Договір) (оферта) і прийняла його умови (публічну пропозицію Банку необмеженому колу осіб) шляхом підписання Заяви - анкети про надання банківських послуг АТ «ОТП БАНК» (надалі - Заява - анкета)». Згідно цього договору мобільний додаток «ОТР BANK UA» та Мобільний додаток «ОТР Smart» є різними програмами користування послугами банку. Пунктом 2.2.3. вказаного договору встановлено, що Клієнт погоджується, що використання процедури Автентифікації, з використанням Фінансового номеру мобільного телефону Клієнта, є належною і достатньою автентифікацією Клієнта, підтвердженням права здійснювати операції у місцях надання Банком послуг або через Дистанційні канали обслуговування. Шляхом підписання Заяви-анкети, Клієнт дійсним підтверджує, що на момент укладення Договору використовує номер мобільного телефону, який зазначено Клієнтом у Заяві-анкеті як Фінансовий номер мобільного телефону та який знаходиться виключно у власному використанні Клієнта і не передається для використання Клієнтом третім особам. Клієнт підписавши Заяву-анкету надає Банку згоду на використання Фінансового номеру мобільного телефону для отримання Банківських послуг, у тому числі використання Фінансового номеру мобільного телефону в якості Логіну для входу в Системи Інтернет-банкінгу, згідно Договору, а також за іншими договорами, які укладено між Сторонами. Заміна Фінансового номеру мобільного телефону можливе лише за ініціативою Клієнта, шляхом персонального подання Клієнтом до будь-якого відділення Банку на території України письмової заяви про зміну Фінансового номеру мобільного телефону. У разі, якщо Банку стало відомо, що заяву про зміну Фінансового номеру мобільного телефону Клієнта подано Банку не особисто Клієнтом, Банк має право заблокувати доступ до Системи Інтернет-банкінгу. Для можливості Клієнту користуватися Системою Інтернет-банкінгу Клієнту необхідно особисто подати Банку заяву про зміну Фінансового номеру мобільного телефону Клієнта. Механізм отримання згоди від Клієнта за допомогою Фінансового номеру мобільного телефону і OTP-пароля наступний: 4.5.1. Банк генерує OTP-пароль і відправляє його Клієнту на Фінансовий номер мобільного телефону із зазначенням інформації, яка буде підтверджуватися Клієнтом. 4.5.2. У разі згоди Клієнт передає отриманий OTP-пароль Банку шляхом введення у відповідному рядку використовуваного сервісу. 4.5.3. У разі якщо Фінансовий номер мобільного телефону зареєстрований у Банку і збігається з Фінансовим номером мобільного телефону Клієнта, вважається, що Клієнт прийняв запропоновані Банком умови. Пунктом 6.2.2. договору, - системами Інтернет-банкінгу має право користуватися лише особа, яка уклала з Банком Заяву-анкету/Договір та успішно пройшла процедуру Автентифікації. Автентифікація Клієнта проводиться кожного разу перед наданням Клієнту доступу до Систем Інтернет-банкінгу. Додаток № 1 до Договору про дистанційне обслуговування та електронну взаємодію (публічного) правила надання послуг дистанційного обслуговування засобами системи ОТР smart. З використанням Системи OTP Smart Банк зобов`язується виконувати дистанційне обслуговування Рахунків Клієнта, а також надавати інші послуги, передбачені Договором та/чи Правилами. 2.2. З метою використання Системи ОТР Smart Клієнту необхідно укласти з Банком Заяву-анкету/Договір, отримати в Банку Генератор паролів (в разі використання методу автентифікації з Генератором паролів), Статичний пароль, а також виконати інші дії, передбачені Договором/ Правилами. Зв`язок з Системою OTP Smart цілодобовий, за винятком періодів технічного обслуговування Системи. Клієнт зобов`язаний при роботі з Системою OТP Smart підтверджувати Банку кожну транзакцію, якщо інше не передбачено Правилами. Клієнт зобов`язаний після перевірки наданих Банку реквізитів підтверджувати кожне своє розпорядження, надане до Банку, шляхом введення Динамічного паролю. З метою забезпечення безпеки операцій в Системі OTP Smart Банк використовує високотехнологічні та надійні методи забезпечення безпеки всесвітньо відомих виробників. Додаток № 2 до Договору про дистанційне обслуговування та електронну взаємодію (публічного) правила надання послуг дистанційного обслуговування засобами системи ОТР Bank UA. З використанням Системи ОТР Bank UA банк зобов`язується виконувати дистанційне обслуговування Рахунків Клієнта, а також надавати інші послуги, передбачені Договором та/чи Правилами. 2.2. З метою використання Системи ОТР Bank UA необхідно укласти з Банком Заяву-анкету/Договір (в тому числі Договір, який було укладено під час замовлення послуги ОТPdirekt) та успішно пройти процедуру Автентифікації. При роботі з Системою ОТР Bank UA Клієнт зобов`язаний заповнювати всі необхідні реквізити у відповідності до вимог Договору та вимог (запитів) Системи OTP Bank UA. З метою виконання вимог законодавства щодо функціонування електронних платіжних систем, інших видів розрахунків за допомогою систем дистанційного обслуговування, з метою виключення можливості несанкціонованого доступу до інформації Клієнта, а також для запобігання можливості протиправних та шахрайських дій з боку третіх осіб, Банк обов`язково вимагає від Клієнта проходження процедури Автентифікації. Автентифікація Клієнта проводиться кожного разу перед наданням Клієнту доступу до Системи OTP Bank UA. 4.2. Для першого входу до Системи OTP Bank UA Клієнту необхідно вказати Фінансовий номер мобільного телефону, дату народження та Динамічний пароль. Далі Система OTP Bank UA запропонує Клієнту вказати Статичний пароль, який надалі буде використовуватися для входу. 4.3. Для другого та подальших входів до Системи OTP Bank UA Автентифікації буде складатися з перевірки Фінансового номеру мобільного телефону та Статичного паролю. Процедура Автентифікації виконується наступним шляхом. Клієнту необхідно ввести у відповідь на запит Системи OTP Bank UA логін - Фінансовий номер мобільного телефону Клієнта; статистичний пароль - Унікальний статичний набір символів Клієнта (цифр), що відомий тільки Клієнту; динамічний пароль - послідовність символів, що отримана через SMS/PUSH, вводиться при першому вході Клієнта до Системи OTP Bank UA та/або при підтвердженні інших критичних операцій. Відповідно до п. 4.5 Додатку № 2 до Договору про дистанційне обслуговування та електронну взаємодію (публічного) правила надання послуг дистанційного обслуговування засобами системи ОТР Bank UA, клієнт зобов`язаний: не розголошувати нікому, в тому числі членам власної родини, Статичний пароль; не зберігати записаний Статичний пароль; негайно повідомити Банк про те, що Статичний пароль став відомий третій особі; намагатися максимально зменшити випадки використання Системи OTP Bank UA у громадських місцях; повідомити негайно (у найкоротший строк протягом одного дня) Банк про випадки, визначені у розділі «Фінансовий номер мобільного телефону» Договору.; не розголошувати третім особам будь-яку інформацію, що йому надсилається Банком в рамках Договору, яка зазначена в SMS-повідомленнях/PUSH-повідомленнях на вказаний Клієнтом Фінансовий номер мобільного телефону/Мобільний телефон. Клієнт дозволяє Банку відсилати SMS-повідомлення по каналам мобільного зв`язку на вказаний в Заяві-анкеті Фінансовий номер мобільного телефону та PUSH-повідомлення на Мобільний телефон, що був підписаний Клієнтом на отримання PUSH-повідомлень. Всю відповідальність за розголошення даних третім особам, що відбулося внаслідок надсилання Банком SMS-повідомлень на вказаний Клієнтом Фінансовий номер мобільного телефону та PUSH-повідомлення на Мобільний телефон, що був підписаний Клієнтом на отримання PUSH повідомлень, Клієнт бере на себе. Банк не несе відповідальності за затримки при доставці SMS-повідомлень внаслідок виникнення проблем в мережах мобільних операторів та PUSH-повідомлень внаслідок виникнення проблем в сервісах Apple/Google. В разі виникнення таких проблем Банк докладає максимальних зусиль для їх усунення. Як зазначив позивач в позовній заяві, він послугами системи OTP Bank UA не користувався. Перший вхід до системи OTP Bank UA відбувся 28.03.2024, о 15:44. Проте, він в систему не входив, фінансового номеру мобільного телефону, дати народження та Динамічного паролю не вказував. Динамічний пароль - через SMS/PUSH не отримував. Заперечуючи проти позову відповідач у відзиві зазначив, що реєстрація в систему OTP Bank UA відбулася наступним чином: введення фінансового номеру мобільного телефону і дати народження; отримання дзвінка з голосовим повідомленням на вказаний фінансовий номер мобільного телефону, під час якого повідомили динамічний пароль; користувач ввів його. Проте, відповідач не надав суду доказів на підтвердження зазначених обставин, якими заперечив зазначені позивачем підстави для позову. Відповідач також не зазначив, яким пунктом договору або додатку до нього передбачено повідомлення динамічного паролю шляхом отримання дзвінка на вказаний фінансовий номер мобільного телефону з голосовим повідомленням. Відповідно до вимог ст. 1066 ЦК України за договором банківського рахунку банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Згідно з вимогами ч. 3 ст. 1068 ЦК України банк зобов`язаний за розпорядженням клієнта видати або перерахувати з його рахунка грошові кошти в день надходження до банку відповідного розрахункового документа, якщо інший строк не передбачений договором банківського рахунку або законом. Приписами ч. 1 ст. 1071 ЦК України встановлено, що банк може списати гроїшУві кошти з рахунку клієнта на підставі його розпорядження. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 1071 ЦК України грошові кошти можуть бути списані з рахунку клієнта без його розпорядження лише на підставі рішення суду, а також у випадках, встановлених законом чи договором між банком і клієнтом. Згідно з вимогами ст. 1073 ЦК України у разі безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунку банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Позивач не вчиняв розрядження щодо списання/перерахунку коштів та не вчиняв будь-яких інших дій, що могли б призвести до списання грошових коштів з його рахунку, таким чином Відповідачем проведено безпідставне списання коштів. Відповідно до ч. 6 ст. 51 Закону України «Про банки і банківську діяльність» при виконанні розрахункових операцій Банк зобов`язаний перевірити достовірність та формальну відповідність (платіжного) документа. Тобто банк зобов`язаний переконатися, що саме позивач, а не будь хто інший, надіслав у банк заяву про перерахування коштів для продажу валюти та платіжні інструкції на проведення інших спірних транзакцій. Згідно Закону України «Про платіжні послуги»: неналежна платіжна операція - платіжна операція, внаслідок якої з вини особи, яка не є ініціатором або надавачем платіжних послуг, здійснюється списання коштів з рахунку неналежного платника та/або зарахування коштів на рахунок неналежного отримувача чи видача йому коштів у готівковій формі; неналежний отримувач- особа, на рахунок якої без законних підстав зарахована сума платіжної операції або яка отримала суму платіжної операції в готівковій формі; неналежний платник - особа, з рахунку якої списано кошти без законних підстав (помилково або неправомірно); платіжна послуга - передбачена цим Законом діяльність надавала платіжних послуг з виконання та/або супроводження платіжних операцій; платіжний моніторинг - обов`язкова діяльність надавачів фінансових платіжних послуг з контролю платіжних операцій з метою виявлення та запобігання неналежним платіжним операціям; помилкова платіжна операція - платіжна операція, внаслідок якої з вини надавала платіжних послуг здійснюється списання коштів з рахунку неналежного платника та/ або зарахування коштів на рахунок неналежного отримувача чи видача йому коштів у готівковій формі. Стаття 5 Закону України «Про банки і банківську діяльність» визначено види платіжних послуг. До фінансових платіжних послуг належать такі послуги: 4) послуги з виконання платіжних операцій з рахунку/на рахунок користувача (крім платіжних операцій з електронними грошима), за умови що кошти для виконання платіжної операції надаються користувачу надавачем платіжних послуг на умовах кредиту, у тому числі: виконання кредитового переказу. Статтею 10 Закону України «Про банки і банківську діяльність» встановлено право на надання платіжних послуг. До надавачів платіжних послуг належать банки, філії іноземних банків (далі - банки). Положеннями ч. 1 ст. 23 Закону України «Про банки і банківську діяльність» передбачено, що надавачі платіжних послуг зобов`язані здійснювати ідентифікацію та верифікацію користувачів відповідно до вимог законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення. Статтею 31 Закону України «Про банки і банківську діяльність» передбачено, що перед ініціюванням платіжної операції надавач платіжних послуг платника зобов`язаний надати платнику наявну інформацію про: максимальний час виконання платіжної операції; комісійні винагороди та інші збори, які платник має сплатити у процесі виконання платіжної операції (за технічної можливості кожна комісійна винагорода має зазначатися окремо), та загальну суму коштів, необхідних для виконання платіжної операції. Згода платника на виконання платіжної операції визначена ст. 42 Закону України «Про банки і банківську діяльність» 1. Надавач платіжних послуг платника зобов`язаний отримати згоду платника на виконання кожної платіжної операції, крім випадків, передбачених цим Законом. Платіжна операція вважається акцентованою після надання платником згоди на її виконання. Якщо немає згоди платника на виконання платіжної операції, - така операція вважається неакцептованою, якщо інше не передбачено цим Законом. Надавач платіжних послуг платника за виконання неакцептованих платіжних операцій несе відповідальність, передбачену цим Законом. 10. Надавач платіжних послуг платника зобов`язаний фіксувати в операційно- обліковій системі час отримання згоди платника на виконання платіжної операції (пов`язаних між собою платіжних операцій), а також розпорядження платника' про відкликання згоди на виконання платіжної операції (пов`язаних між собою платіжних операцій). Згідно ст. 43 Закону України «Про банки і банківську діяльність» встановлено прийняття до виконання платіжної інструкції, а саме надавач платіжних послуг зобов`язаний прийняти до виконання надану ініціатором платіжну інструкцію за умови, що платіжна інструкція оформлена належним чином та немає законних підстав для відмови в її прийнятті. Надавач платіжних послуг платника під час виконання платіжної операції з рахунку платника зобов`язаний перевірити в платіжній інструкції ініціатора відповідність: номера рахунку платника та коду платника (коду юридичної особи (відокремленого підрозділу юридичної особи) згідно з Єдиним державним реєстром підприємств та організацій України/податкового номера або серії (за наявності) та номера паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті); або унікального ідентифікатора платника. Надавач платіжних послуг приймає рішення щодо перевірки в платіжній інструкції інформації, зазначеної в пунктах 1 або 2 цієї частини, самостійно, а якщо він є учасником платіжної системи - згідно з правилами платіжної системи. Надавач платіжних послуг платника приймає до виконання платіжну інструкцію лише у разі, якщо зазначена у пункті 1 або 2 цієї частини інформація, яку він перевіряє відповідно до вимог цієї частини, відповідає тій інформації про платника, що зберігається у такого надавала платіжних послуг. У разі недотримання вимог, зазначених у цій частині, відповідальність за шкоду, заподіяну платнику, несе надавач платіжних послуг платника. Відповідно до ч. 1 ст. 51 Закону України «Про банки і банківську діяльність» надавачі платіжних послуг зобов`язані здійснювати моніторинг платіжних операцій користувачів відповідно до внутрішнього порядку управління операційними ризиками та ризиками інформаційної безпеки з метою ідентифікації неакцептованих, помилкових та неналежних платіжних операцій, суб`єктів таких операцій та забезпечувати вжиття заходів для запобігання або припинення таких операцій. Положеннями ч. 1 ст. 66 Закону України «Про банки і банківську діяльність» передбачено, що Банки та небанківські надавачі платіжних послуг зобов`язані затвердити та дотримуватися внутрішніх правил щодо ефективного зниження та контролю за операційними ризиками, кіберризиками та ризиками безпеки, пов`язаними з наданням платіжних послуг (виконанням платіжних операцій). Статтею 67 Закону України «Про банки і банківську діяльність» встановлено, що надавачі платіжних послуг зобов`язані запровадити систему захисту інформації, що має забезпечувати безперервний захист інформації про виконання платіжних операцій та індивідуальної облікової інформації на всіх етапах її формування, обробки, передавання та зберігання. Система захисту інформації має забезпечувати цілісність, конфіденційність, доступність та простежуваність інформації, що формується, обробляється, передається та зберігається під час виконання платіжних операцій, відповідно до вимог, встановлених нормативно-правовими актами Національного банку України. Надавачі платіжних послуг зобов`язані виконувати встановлені законодавством вимоги щодо захисту інформації. У разі виявлення порушень законодавства щодо захисту інформації, що містять ознаки вчинення злочину, надавачі платіжних послуг зобов`язані повідомити про це відповідні правоохоронні органи. Працівники надавачів платіжних послуг зобов`язані виконувати вимоги законодавства щодо захисту інформації під час виконання платіжних операцій, зберігати таємницю надавала платіжних послуг (або іншу інформацію з обмеженим доступом) та підтримувати конфіденційність інформації, що використовується в системі захисту такої інформації. Працівники надавачів платіжних послуг несуть відповідальність за неналежне використання та зберігання засобів захисту інформації, що використовуються під час виконання платіжних операцій, а також за розголошення персональних даних користувачів та інформації, що може бути віднесена до банківської таємниці чи таємниці надавала платіжних послуг, відповідно до законодавства. Статтею 86 Закону України «Про банки і банківську діяльність» встановлено, що надавач платіжних послуг несе відповідальність перед користувачами за невиконання або неналежне виконання платіжних операцій відповідно до закону та умов укладених між ними договорів, якттто не доведе, що платіжні операції виконані цим надавачем платіжних послуг належним чином. Користувачі мають право на відшкодування в судовому порядку шкоди, заподіяної надавачем платіжних послуг внаслідок помилкової, неналежної, неакцептованої платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених цим Законом строків. Надавай платіжних послуг у разі виконання помилкової, неналежної, неакцептованої платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених цим Законом строків зобов`язаний на запит користувача, якого він обслуговує, невідкладно вжити заходів для отримання всієї наявної у надавала платіжних послуг інформації про платіжну операцію та надати її користувачу без стягнення плати. Статтею 87 Закону України «Про банки і банківську діяльність» встановлено відповідальність платників під час виконання платіжних операцій, а саме ч. 4 передбачено, що платник зобов`язаний негайно після того, як така інформація стала йому відома, повідомити надавача платіжних послуг у визначеному договором порядку про факт виконання з його рахунку неналежної або неакцептованої платіжної операції для отримання відшкодування за такою операцією. Платник має право вимагати відшкодування коштів за неналежною платіжною операцією, за умови повідомлення про це надавала платіжних послуг протягом 90 календарних днів з дати списання коштів за такою операцією з його рахунку. Всупереч зазначеним вище вимогам банк факту неакпептованої платіжної операції самостійно не виявив, після повідомлення клієнта в межах встановленого законом 90-денного строку про таку операцію коштів на рахунок позивача не повернув, детальної інформації про проведені операції на запит позивача не надав. Відповідно до Положення «Про автентифікацію та застосування посиленої автентифікації на платіжному ринку», затвердженого Постановою Правління Національного банку України 03 травня 2023 №58: зловмисне програмне забезпечення - програмне забезпечення, функціонування якого може призвести до порушення безпеки інформації щодо виконання платіжних операцій та вразливих платіжних даних на будь-яких етапах формування, обробки, передавання та зберігання такої інформації, результатом чого є втрата цілісності, конфіденційності, доступності зазначеної інформації, та/або функціонування якого полягає у спостереженні за даними, що формуються, обробляються, передаються та зберігаються під час виконання платіжних операцій або пов`язаних з ними; несанкціоновані або шахрайські дії - вчинення сторонніми особами та/або відповідальними особами дій із втручання в інформаційно-телекомунікаційну систему незаконним та/або протиправним шляхом, що можуть призвести до порушення цілісності, доступності та/або конфіденційності інформації, яка використовується під час надання платіжних послуг; посилена автентифікація - процедура автентифікації користувача, яка передбачає використання двох чи більше сукупностей даних (елементів), що належать до таких різних категорій: знань [володіння інформацією (даними), що відома лише користувачу]; володінь (застосування матеріального предмета, яким володіє лише користувач); притаманність [перевірка біометричних даних або інших властивостей (рис, характеристик), притаманних лише користувачу, що відрізняють його від інших користувачів]. Надавач платіжних послуг зобов`язаний унеможливити реєстрацію сторонньої особи як платника засобами дистанційної комунікації. Надавач платіжних послуг зобов`язаний вживати заходів безпеки з використання елементів посиленої автентифікації користувачем платіжної послуги, які гарантують, що компрометація одного з елементів посиленої автентифікації не створює загроз конфіденційності іншим елементам. Пуктом 47 вказаного положення встановлено, що дистанційна платіжна операція вважається такою, що має низький рівень ризику, якщо надавачем платіжних послуг дотримано такі вимоги: 1) рівень шахрайства для платіжної операції, розрахований відповідно до глави 13 розділу III цього Положення, еквівалентний або нижче референтного коефіцієнта рівня шахрайства, визначеного в додатку до цього Положення для обраного виду платіжних операцій; сума операції не перевищує відповідного порогового значення, визначеного в додатку до цього Положення; надавач платіжних послуг за результатами моніторингу операцій у режимі реального часу не виявив жодної з таких ознак: нетипових (аномальних) витрат або нетипової (аномальної) поведінкової моделі платника; використання платником платіжних пристроїв/програмного забезпечення, які раніше платник не використовував; виконання коду зловмисного програмного забезпечення під час застосування процедури автентифікації; застосування відомих сценаріїв вчинення несанкціонованих або шахрайських дій під час надання платіжних послуг; місцезнаходження платника, яке зафіксовано вперше; місцезнаходження отримувача в зоні підвищеного ризику (місцезнаходження, де раніше траплялися шахрайські операції). Перелік, зазначений у підпункті 3 пункту 47 глави 12 розділу III цього Положення, не є вичерпним, надавач платіжних послуг під час надання платіжних послуг має право доповнювати цей перелік іншими ознаками з огляду на досвід боротьби з шахрайськими діями. Пунктом 48 вищезазначеного Положення передбачено, що надавач платіжних послуг, який прийняв рішення не вимагати застосовування посиленої автентифікації користувача платіжної послуги для дистанційних платіжних операцій на підставі того, що він має низький ризик, зобов`язаний ураховувати такі фактори ризику: попередні схеми/моделі витрат окремого користувача платіжних послуг; історію платіжних операцій кожного з користувачів платіжних послуг надавала платіжних послуг; місцезнаходження платника та отримувача платежу на момент здійснення платіжної операції, якщо багатоцільовий пристрій надається надавачем платіжних послуг; ідентифікацію аномальної схеми оплати користувача платіжних послуг з урахуванням історії платіжних операцій користувача. Надавач платіжних послуг для проведення оцінки ризику повинен поєднувати фактори, зазначені в пункті 48 глави 12 розділу III цього Положення, для кожної окремої платіжної операції з метою визначення того, чи можливо надати дозвіл на проведення конкретного платежу без застосування посиленої автентифікації користувача платіжної послуги. Відповідач не вжив заходів посиленої автентифікації, не здійснив оцінку ризику дистанційної платіжної операції (зняття значної суми коштів, використання іншого платіжного пристрою та мобільного додатку). Відповідач після отримання повідомлення від позивача кошти на рахунок не повернув та не сприяв позивачеві в питанні повернення коштів з рахунку неналежного отримувача. У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 лютого 2018 року в справі № 552/2819/16-ц (провадження № 61-1396св18) вказано, що користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Отже, встановленню підлягають обставини, що беззаперечно свідчитимуть, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції від його імені. В разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів. Такий правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі N 6-71 цс 15 та підтверджується сталою судовою практикою, викладеною у постановах Верховного Суду від 23 січня 2018 року у справі № 202/10128/14, від 13 вересня 2019 року у справі № 501/4443/14, від 20 листопада 2019 року у справі N 577/4224/16, від 17 червня 2021 року у справі N 759/4025/19, від 16 серпня 2023 року у справі N 176/1445/22, від 26 липня 2023 року у справі N 759/23568/20 (провадження N 61-2798св23) та інших. Враховуючи споживчий характер правовідносин між сторонами, Верховний Суд виходить з того, що за відсутності належних та допустимих доказів сумніви та припущення мають тлумачитися переважно на користь споживача, який зазвичай є «слабкою» стороною у таких цивільних відносинах, правові відносини споживача з банком фактично не є рівними. У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2018 року в справі N 691/699/16-ц (провадження N 61-16504св18) вказано, що встановивши, що позивачем не доведено вчинення відповідачем дій чи бездіяльності, які сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою, а відповідач, виявивши безпідставне списання коштів, невідкладно повідомила позивача та правоохоронні органи про цей факт, врахувавши наявність кримінального провадження, у межах якого встановлюється особа, яка протиправно заволоділа грошовими коштами, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк». У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 липня 2019 року у справі N 537/3312/16 (провадження N° 61-17629св18) зазначено, що сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Таким чином, саме банк має доводити ту обставину, що позивач своїми діями сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, що є підставою для його притягнення до цивільно-правової відповідальності. Судом встановлено та не спростовується відповідачем, що 28 березня 2023 року в результаті несанкціонованих позивачем операцій залишки коштів на його рахунках зменшилися на 1541,75 євро та 7530,82 грн.. Позивач, звертаючись до суду з позовом, стверджує, що зазначені операції ініційовані не ним, причому він заперечує розголошення інформації, яка б сприяла незаконному зняттю коштів. Проте, АТ «ОТП Банк» не підтвердив належними і допустимими доказами обставин, які б безспірно доводили, що [PERSON] своїми діями чи бездіяльністю сприяв у доступі до інформації, що йому надсилається банком в рамках договору, яка зазначена в SMS-повідомленнях/PUSH-повідомленнях на вказаний ним фінансовий номер мобільного телефону/мобільний телефон, а результаті чого було ініційовано платіжні операції. Згідно з положеннями частини другої статті 614 ЦК України саме банк має довести відсутність своєї вини, а не перекладати це на клієнта банку, споживача послуг, що відповідає й вимогам Цивільно-процесуального кодексу України, які викладені вище. Частиною третьою статті 1092 ЦК України передбачено, що порушення банком правил розрахункових операцій спричинило помилковий переказ банком грошових коштів, банк несе відповідальність відповідно до вимог цього Кодексу та закону. Крім того, відповідно до статті 42 Конституції України, держава захищає права споживачів, здійснює контроль за якістю і безпечністю продукції та усіх видів послуг і робіт, сприяє діяльності громадських організацій споживачів. З огляду на викладене та, беручи до уваги обставини того, що грошові кошти в сумі 1541,75 євро та 7530,82 грн. були списані з рахункі позивача невстановленими особами, а відповідачем АТ «ОТП Банк» не було вчинено жодних дій, спрямованих на встановлення фактичних обставин зняття грошових коштів з поточних рахунків [PERSON] , суд погоджується з обґрунтованістю заявлених вимог про порушення банком прав позивача. При таких обставинах, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача про стягнення коштів в розмірі 1541,75 євро та 7530,82 грн., які списані з поточних рахунків позивача та не повернуті йому відповідачем, слід задовольнити. Щодо вимоги позивача [PERSON] про стягнення пені у розмірі 5713,66 грн. суд зазначає наступне. Частиною 12 статті 86 Закону України «Про платіжні послуги» передбачено, що надавачі платіжних послуг, що обслуговують платників, несуть перед ними відповідальність за неакцептованими платіжними операціями. У разі виконання неацептованої платіжної операції надавач платіжних послуг зобовязаний негайно після виявлення факту невиконання неакцептованої платіжної операції або після отримання повідомлення платника (незалежно від того, що відбувалося раніше) повернути за рахунок власних коштів суму неакцептованої платіжної операції на рахунок платника, а також сплатити йому пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України за кожний день від дня списання з рахунку платника коштівза неакцептованою платіжною операцією до дня повернення коштів на рахунок платника. Надавач платіжних послуг зобовязаний також відшкодувати платнику суму утриманої/сплаченої неналежним платником комісійної винагороди за виконану неакцептовану платіжну операцію (за наявності такої комісійної винагороди). Оскільки, як встановлено судом, з рахунку позивача відбулося незаконне списання коштів, а відтак у банку виник обов`язок щодо сплати платнику пені у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України за кожний день від дня списання з рахунку платника коштів за неакцептованими платіжними операціями до дня повернення коштів на рахунок платника. Відповідно до розрахунку пені, здійсненого позивачем (а.с. 37) розмір пені за списання грошових коштів станом на 10.07.2024 становить 5713,66 грн.. Відповідачем не надано доказів на спростовання вказаної суми, а тому позовні вимоги в цій частині слід задовольнити. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір.

Outcome: approved