Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-27 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до Червонозаводського районного суду м. Харкова з позовом до Куп`янської міської ради Харківської області, третя особа: Куп`янська державна нотаріальна контора Харківської області, відповідно до якого просив суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] терміном на 2 (два) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування позовних вимог [PERSON] посилається на те, що [INFO] померла його бабуся [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить трикімнатна квартира [ADDRESS] . Згідно з заповітом, складеним померлою [PERSON] 23.02.2022 остання заповідала усе своє майно позивачу. 22.07.2024 позивач в особі свого представника звернувся до Куп`янської державної нотаріальної контори Харківської області з питань оформлення спадкових прав на спадкове майно, яке залишилося після смерті [PERSON] . Постановою державного нотаріуса Четвертої Харківської державної нотаріальної контори Козєєвої С.М. від 22.07.2024 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку, встановленим ст. 1270 ЦК України. Позивач зазначив, що згідно з Переліком територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією, затвердженим Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України 22 грудня 2022 року №309, Куп?янська територіальна громада з 17.09.2022 по теперішній час є територією можливих бойових дій. Спадкодавиця була зареєстрована та проживала на момент смерті за адресою: [ADDRESS] . В свою чергу, позивач з метою збереження життя та здоров`я своїх дітей виїхав з місця своєї реєстрації у м. Харкові та на час відкриття спадщини й на теперішній момент мешкає зі своєю родиною у смт. Обухівка Дніпропетровської області. У травні 2024 року від родичів позивач дізнався про наявність заповіту, складеного бабусею на його користь. З цього періоду позивач почав докладати зусиль для отримання його копії, однак, це не виявилось можливим, оскільки нотаріус, що оформлював заповіт свою роботу припинив, зв?язок з ним був відсутнім. Окрім того, для подання заяви для оформлення спадщини потрібно було отримати довідку про зареєстрованих за місцем знаходження спадкового майна осіб, що можливо було зробити лише у Куп?янському районі. Однак, через загострення ситуації у Харківській області, зокрема, у Куп?янському районі та активізацію атак ворога на вказаному напрямку з травня 2024 року, в?їзд на територію вказаного району був обмежений для осіб, які не мають місцевої реєстрації. Вказані обставини виникли в межах встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини та перешкоджали позивачу звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Таким чином, позивач звернувся із заявою для оформлення спадщини із запізненням на один місяць. Оскільки спадщина за померлою бабусею ніким не прийнята, позивач є єдиним спадкоємцем, який заяв про відмову від спадщини не подавав, спадщина не визнана судом відмерлою, а факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, позивач в позасудовий спосіб захистити своє порушене право не може. З вищевикладених підстав позивач просив суд визначити йому додатковий двохмісячний строк для прийняття спадщини після набрання рішенням законної сили. 11.12.2024 ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова позовна заява залишена без руху. Ухвалою судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 16.12.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрите провадження за правилами загального позовного провадження. Ухвалою судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 14.01.2025 закрито підготовче провадження по цивільній справі за вказаною позовною заявою та призначено справу до судового розгляду по суті. В судове засідання позивач та його представник не з`явилися, від представника позивача надійшла письмова заява, в якій вона просить розглянути справу і винести рішення за відсутності позивача та його представника. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі і просить задовольнити. В судове засідання представник Куп`янської міської ради Харківської області не з`явився, на адресу суду надійшла заява про розгляд справи без участі представника Куп`янської міської ради Харківської області за наявними в матеріалах справи документами, поклавши судові витрати на позивача. Представник третьої особи - Куп`янської державної нотаріальної контори Харківської області у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не відомі, правом на подачу письмових пояснень на позов не скористався, заяв або клопотань до суду не подано. Суд, дослідивши матеріали справи, та, оцінивши їх у сукупності, а також врахувавши думку учасників справи, встановив такі обставини. Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 08.12.2023, виданого Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] в с. Бобрик Роменського району Сумської області, про що зроблений актовий запис №21036. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, до складу якої входить трикімнатна квартира [ADDRESS] . Відповідно до фотокопії заповіту зі справ Харківського обласного державного нотаріального архіву за реєстровим №320, складеного за життя [PERSON] від 23.02.2022, нотаріально посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Зубарєвим І.Ю. усе належне їй майно вона заповідала своєму онуку [PERSON] . Даний факт також підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру №77724997 від 22.07.2024. Згідно з копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 13.09.1960, [INFO] народився [PERSON] , про що складений актовий запис №68 Курилівською сільською радою Куп`янського району Харківської області. Батьком записаний [PERSON] , матір`ю [PERSON] . З копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 19.04.1983 [INFO] народився [PERSON] , про що складений актовий запис №3537 Палацом новонароджених м. Харкова. Батьком записаний [PERSON] , матір`ю [PERSON] . Отже, позивач [PERSON] є онуком померлої [PERSON] . Постановою державного нотаріуса Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори від 22.07.2024 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з пропущенням встановленого строку законом для подачі заяви про прийняття спадщини. Як вбачається з довідки від 24.10.2022 №1238-7001588559 про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи [PERSON] є внутрішньопереміщеною особою та взятий на облік за адресою: [ADDRESS] . Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини ( частини 3статті 1223 ЦК України). Відповідно до статей 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування з заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Враховуючи положення статей 1221, 1270 ЦК України позивач повинен був звернутися до нотаріуса за останнім місцем проживання спадкодавця із заявою про прийняття спадщини в період з 06.12.2023 до 06.06.2024. Постановою державного нотаріуса Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори від 22.07.2024 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з пропущенням встановленого строку законом для подачі заяви про прийняття спадщини. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. ст.1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст. 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Загальновідомим є факт початку 24.02.2022 військової агресії російської федерації проти України, у зв`язку з чим, Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року "Про введення воєнного стану в Україні" в Україні введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 року, який продовжений наступними Указами Президента України і триває дотепер. Територія Харківської області з 24.02.2022 по теперішній час постійно перебуває під обстрілами. Війна, як соціально-політичне явище, безумовно негативно вплинула на усі сфери життя громадян та не оминула жодної категорії населення, вплинула на нормальне функціонування державних органів, зокрема нотаріальних контор та органів поштового зв`язку. Відповідно до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією, затвердженого Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22 грудня 2022 року № 309 (у редакції станом на час розгляду справи), с-ще Ківшарівка Куп`янського району Харківської області, що відноситься до Куп`янської міської територіальної громади Харківської області віднесено до території можливих бойових дій. На переконання суду, введення воєнного стану на території України, постійний обстріл Харківської області у період з 24.02.2022, що є загальновідомою обставиною, слід розцінювати як об`єктивну обставину, що істотно перешкоджала позивачу здійснити передбачені законом дії з прийняття спадщини після смерті сина за місцем її відкриття. При цьому, суд зауважує, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування. Виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд також керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права». Відмова у визначенні додаткового строку для прийняття спадщини позбавить позивача прав на майно, та призведе до передачі цього майна громаді міста як відумерлої спадщини. При оцінці встановлених обставин, суд враховує не тільки умови застосування правил ч. 3ст. 1272 ЦК України, але і загальні засади цивільного судочинства та європейські принципи, зокрема, принцип верховенства права з його складовими. Так, запроваджене ст.8 Конституції України та ст. 10 ЦПК України верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості. Одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори, зокрема норми моралі, традиції, звичаї тощо, які легітимовані суспільством і зумовлені історично досягнутим культурним рівнем суспільства. Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості. Таке розуміння права не дає підстав для його ототожнення із законом, який іноді може бути й несправедливим. Справедливість - одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права (рішення Конституційного Суду України від02.11.2004№ 15-рп/2004). Умовою реалізації та інструментом принципу верховенства права є принцип «пропорційності». Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання у право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Втручання держави у право особи на мирне володіння своїм майном є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення «суспільного інтересу» та з дотриманням «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. Під необхідністю втручання мається на увазі, що воно відповідає нагальній соціальній потребі, і, зокрема, є пропорційним до поставленої законної мети (наприклад, рішення у справі «Кутцнер проти Німеччини», п. 60, та рішення від 18.12.2008 у справі «Савіни проти України» (Saviny v. Ukraine), заява № 39948/06, п. 47).Соціальна потреба визначається, зокрема, метою законодавчого врегулювання того чи іншого питання. Необхідність встановлення певних строків на прийняття спадщини обумовлена інтересами цивільного обігу в цілому, маючи на меті якнайшвидше усунення стану правової невизначеності, яка виникає в разі смерті спадкодавця, та забезпечення певних гарантій особам, права яких є похідними від поведінки спадкоємців попередньої черги. Отже, у цій справі суд має визначити, чи відповідає цій меті, а також принципу справедливості та інтересам суспільства позбавлення позивача прав на спадкове нерухоме майно з передачею відумерлої спадщини у власність територіальної громади. Проте, таке втручання у право власності (законне сподівання, очікування) позивача не у повній мірі відповідає законній меті встановлення строків у спадковому праві, не вирішує нагальні соціальні потреби, а тому не може вважатись пропорційним. Невиправдана фактична конфіскація майна державою суперечить ідеології справедливості. Таким чином, суд вважає, що надання позивачу додаткового строку на прийняття спадщини відповідає загальним положенням спадкового права, конституційному принципу верховенства права та положенням ст. 1 Першого протоколу Конвенції з прав людини та основоположних свобод. Проаналізувавши встановлені обставини справи, враховуючи незначний пропуск позивачем строку на подачу заяви про прийняття спадщини, відсутність інших спадкоємців за заповітом, перебування Куп`янського району Харківської області під значними обстрілами неподалік від зони активних бойових дій, беручи до уваги загальні засади цивільного законодавства, а саме: справедливість, добросовісність та розумність, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини. З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку, що даний позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved