Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-20 00:00:00

І. Стислий виклад позиції сторін. \~ \~ \~ \~АТ «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» звернувся до суду з позовом про стягнення з відповідача заборгованості за кредитними договорами в загальному розмірі 55055,74 грн. Свої вимоги мотивує тим, що між АТ «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» (далі АТ «ПУМБ») та\~\~ [PERSON] укладено кредитний договір 30.08.2021 - № 2001960140801 видано кредитну картку з кредитним лімітом у сумі 25000 грн., який в подальшому було збільшено до 37209,00 грн. Умовами Публічної пропозиції АТ «ПУМБ» комплексного банківського обслуговування фізичних осіб передбачено право змінювати клієнту кредитний ліміт. Згідно п.4.3.6.4. ч.4 Публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ» на укладення Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб встановлено, що змінити (зменшити, збільшити) розмір наданого кредитного ліміту або закрити кредитний ліміт взагалі за умови інформування Клієнта шляхом направлення СМС-повідомлення на номер мобільного телефону. У разі незгоди клієнт протягом 30 календарних днів повинен звернутися до банку з письмовою заявою. У випадку, якщо клієнт протягом вказаного строку не заявив про свою незгоду зі зміною розміру кредитного ліміту, договір вважається підтвердженим. Відповідач не виконує свої зобов`язання і станом на 01.07.2024 виникла заборгованість за кредитним договором від 30.08.2021 - № 2001960140801 - 55055,74 грн, з яких: 32208,99 грн. - заборгованість за кредитом, 22846,75 грн. -\~заборгованість за процентами, 0 грн\~- заборгованість за комісією. ІІ. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі. Ухвалою Красноградського районного суду Харківської області від 30 серпня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження. У судове засідання представник позивача не з`явився, в позовній заяві просив розгляд справи проводити у його відсутності, позовні вимоги підтримує і просить їх задовольнити. Від відповідача [PERSON] до суду надійшли письмові пояснення відповідно до яких позовні вимоги не визнає та просить відмовити в задоволенні позову. Також зазначила, що після початку збройної агресії РФ проти України, а саме 28.02.2022 року кредитна карта була заблокована, вона не мала можливості користуватися нею і відповідно не користувалась нею. Позивач щомісячно нараховував відповідачу відсотки за користування кредитом, за те чим вона не користувалась. ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом. 30 серпня 2021 року між АТ «ПУМБ» та [PERSON] був укладений кредитний договір шляхом підписання відповідачем заяви № 2001960140801 на приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (далі ДКБО), підписанням якої відповідач підтвердив, що приймає публічну пропозицію АТ «ПУМБ» на укладення ДКБО фізичних осіб, розміщену на сайті АТ «ПУМБ» (pumb.ua) в повному обсязі з урахуванням умов надання всіх послуг, як обраних безпосередньо при прийнятті ДКБО, так і послуг, що можуть бути надані в процесі обслуговування (з урахуванням всіх), погоджується з тим, що може обирати будь-які передбачені ДКБО послуги, в тому числі через дистанційні канали обслуговування (за наявності технічної можливості у банку), а при обранні послуги з укладенням договору страхування, підписанням заяви підтримує свою згоду на укладення договору страхування на зазначених нижче умовах. У заяві про приєднання до ДКБО фізичних осіб зазначено, що відповідач просив банк встановити на його поточний рахунок у гривнях, відкритий за цією заявою, кредитний ліміт у сумі 25000 грн; розмір реальної річної процентної ставки складає 47,88 %; розрахунковою та платіжною датою є 30 число кожного місяця; строк дії кредитного ліміту, розмір мінімального платежу та інші умови надання та обслуговування кредитної картки встановлюється відповідно до умов ДКБО (а. с. 13-14). 30 серпня 2021 року [PERSON] також був підписаний паспорт споживчого кредиту, в якому зазначено, що позичальнику відкрито кредитну лінію шляхом перерахунку коштів на картку суми споживчого кредиту. Сума/ліміт споживчого кредиту 25000 грн зі строком користування споживчим кредитом 12 місяців. Зі спливом вказаного строку продовжується кожного разу на такий самий строк у разі відсутності заперечень будь-якої із сторін. Цільове призначення - загальні споживчі цілі, в тому числі за договором страхування. Розмір стандартної процентної ставки за користування споживчим кредитом 47,88 % річних. В разі невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту застосовується процентна ставка 62 % річних: з 1 (першого) дня виникнення простроченої заборгованості на суму залишку заборгованості за кредитом, комісія за проведення обов`язкового платежу, внесеного після настання платіжної дати 100 грн (а. с. 15). Відповідно до довідки про збільшення кредитного ліміту по договору № 2001960140801 від 30 серпня 2021 року\~13 грудня 2021 року кредитний ліміт було збільшено до 37000,00 грн., 21 січня 2022 року кредитний ліміт було збільшено до 50000,00 грн., 27 лютого 2022 року кредитний ліміт було зменшено до 32209,00 грн., 03 березня 2022 року кредитний ліміт було збільшено до 37209,00 грн. (а.с. 54). Відповідно до виписки з особового рахунку кредитної карти відповідача, з якої вбачається рух коштів за виданими кредитними картками (а.с.58-63). З наданого позивачем розрахунку заборгованості вбачається, що станом на 01 липня 2024 року відповідач має заборгованість у розмірі\~55055,74 грн, з яких: 32208,99 грн. - заборгованість за кредитом, 22846,75 грн. -\~заборгованість за процентами. 02 липня 2024 року АТ «ПУМБ» надіслано відповідачу письмову вимогу (повідомлення) про наявність заборгованості за кредитом та про необхідність її погашення (а. с. 49-50). Відповідно підпункту 4.3.6.4 пункту 4.3 частини 4 розділу ІІ ДКБО, який є публічною частиною договору, до якого приєднався позивач, підписавши заяву на приєднання до ДКБО, яка є індивідуальною частиною договору, сторони дійшли згоди, що банк (відповідач) має право змінити (зменшити, збільшити) розмір наданого кредитного ліміту або закрити кредитний ліміт взагалі за умови інформування клієнта (позивача) шляхом направлення SMS-повідомлення на номер мобільного телефону. В SMS-повідомленні про зміну розміру кредитного ліміту банк повідомляє клієнту новий розмір кредитного ліміту. У разі незгоди клієнта із зміненим розміром кредитного ліміту, за винятком випадку, передбаченого п. 4.2.19 розділу ІІ цього договору, клієнт протягом 30 (тридцяти) календарних днів повинен звернутися до банку та особисто подати відповідну письмову заяву. У випадку, якщо клієнт протягом вказаного строку не заявив про свою незгоду зі зміною кредитного ліміту та/або здійснив першу платіжну операцію після отримання вказаного SMS-повідомлення банку, згода клієнта зі зміною умов договору вважається підтвердженою. Отже позивачем сума кредитного ліміту збільшена правомірно відповідно до умов договору. Відповідно до частин 1, 2 статті 9 Закону України «Про споживче кредитування» кредитодавець розміщує на своєму офіційному веб-сайті інформацію, необхідну для отримання споживчого кредиту споживачем. Така інформація повинна містити наявні та можливі схеми кредитування у кредитодавця.\~Споживач перед укладенням договору про споживчий кредит має самостійно ознайомитися з такою інформацією для прийняття усвідомленого рішення.\~До укладення договору про споживчий кредит кредитодавець надає споживачу інформацію, необхідну для порівняння різних пропозицій кредитодавця з метою прийняття ним обґрунтованого рішення про укладення відповідного договору, в тому числі з урахуванням обрання певного типу кредиту. Зазначена інформація безоплатно надається кредитодавцем споживачу за спеціальною формою (паспорт споживчого кредиту), встановленою у Додатку 1 до цього Закону, у письмовій формі (у паперовому вигляді або у вигляді електронного документа, створеного згідно з вимогами, визначеними Законом України «Про електронні документи та електронний документообіг», а також з урахуванням особливостей, передбаченихЗаконом України «Про електронну комерцію») із зазначенням дати надання такої інформації та терміну її актуальності. У такому разі кредитодавець визнається таким, що виконав вимоги щодо надання споживачу інформації до укладення договору про споживчий кредит згідно з частиною третьою цієї статті. Відповідач особисто підписав паспорт споживчого кредиту, який оформлений у формі додатку 1 до Закону України «Про захист прав споживачів». Підписуючи паспорт споживчого кредиту та заяву на приєднання до ДКБО, відповідач був ознайомлений з розміром кредитного ліміту, розміром стандартної процентної ставки, розміром реальної річної процентної ставки, розрахунковою та платіжною датою кредиту, строком дії кредитного ліміту, розміром мінімального платежу та іншими умовами надання та обслуговування кредитної картки. Умови договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб № 2001960140801 від 30 серпня 2021 року не порушують вимог Закону України «Про захист прав споживачів», є чіткі, зрозумілі, не допускають двоякого трактування, доступні для усвідомлення їх наслідків пересічному громадянину України, а відтак не потребують спеціальних знань у правовій та економічній сфері. Судом встановлено, що станом на 01 липня 2024 року відповідач має заборгованість у розмірі\~55055,74 грн, з яких: 32208,99 грн. - заборгованість за кредитом, 22846,75 грн. -\~заборгованість за процентами. На підтвердження своїх позовних вимог позивачем також було надано виписку по особовому рахунку відповідача. У постанові Верховного Суду від 30 січня 2018 року у справі № 161/16891/15-ц (провадження №61-517св18) зроблено правовий висновок про те, що доказами, які підтверджують наявність заборгованості та її розмір, є первинні документи, оформлені відповідно достатті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність». \~ \~ \~ \~Згідно вказаної норми Закону України підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Відповідно до пункту 5.6 Положення про організацію операційної діяльності в банках України, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 18 червня 2003 року № 254, виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту. Отже, виписка з рахунку особи, яка відповідає зазначеним вимогам та надана відповідно до вимог закону, є документом, який може бути доказом і який суду необхідно оцінити відповідно до вимог цивільного процесуального закону при перевірці доводів про реальне виконання кредитного договору. Таким чином, виписка з особового рахунку відповідача є належним та допустимим доказом щодо надання кредитних коштів, з якої вбачається, що відповідач активно користувався кредитними коштами та частково сплачував заборгованість за кредитом. Щодо твердження відповідача, що з 28.02.2022 року кредитна карта була заблокована, вона не мала можливості користуватися нею і відповідно не користувалась нею не підтверджені належними та допустимими доказами. Будь-яких доказів, які б спростовували проведений позивачем розрахунок заборгованості за вказаним кредитним договором, відповідачем по справі суду надано не було, власного контррозрахунку не надано. Щодо вимог банку по процентах за користування кредитом слід зазначити наступне. За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює АТ «ПУМБ». Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. За змістом статті 1056-1 ЦК України розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 указаного Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. \~ \~ \~ \~У даному випадку договірні правовідносини виникли між банком та фізичною особою - споживачем банківських послуг (частина перша статті 11 Закону України від 12 травня 1991 року №1023-XII «Про захист прав споживачів» (далі - Закон №1023-XII). Згідно з пунктом 22 частини першої статті 1 Закону №1023-XII споживач - фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника. Пересічний споживач банківських послуг, з урахуванням звичайного рівня освіти, та правової обізнаності, не може ефективно здійснити свої права, бути проінформованим про умови кредитування за конкретним кредитним договором, який укладений у вигляді заяви, про надання кредиту та Умов та правил надання банківських послуг, оскільки, Умови та правила надання банківських послуг, це значний за обсягом документ, що стосується усіх аспектів надання банківських послуг та потребує, як значного часу, так і відповідної фахової підготовки для розуміння цих правил, тим більше, співвідносно з конкретним видом кредитного договору. Такі висновки відповідають правовим висновкам, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року по справі №342/180/17-ц. Посилання позивача на те, що у підписаному відповідачем договорі зазначено, що позичальник ознайомлений з умовами і правилами надання банківських послуг та зобов`язався в подальшому регулярно знайомитись зі змінами до них, викладеними на сайті банку, достовірно не підтверджують вказаних обставин, а тому є не обґрунтованими. Однак, як вбачається з матеріалів справи, підписані відповідачем заяви від 30 серпня 2021 року містять розмір погодженої між сторонами процентної ставки за користування кредитом. З приводу збільшення розміру кредитного ліміту за договором від 30.08.2021 року, то слід зазначити, що банком надано довідку про збільшення кредитного ліміту, відомості якої відповідачем належним чином не спростовані. Крім того останній користувався кредитними коштами в межах збільшеного кредитному ліміту та не звертався до банку із заявою про його незаконне збільшення. Верховний Суд у своїй постанові від 25 травня 2021 року у справі № 554/4300/16-ц зробив висновок, що банківські виписки з рахунків позичальника є належними та допустимими доказами у справі, що підтверджують рух коштів по конкретному банківському рахунку, вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня, та є підтвердженням виконаних за день операцій. Тобто виписки за картковими рахунками можуть бути належними доказами щодо заборгованості за кредитним договором. Таким чином, надані банком виписки за картковими рахунками позичальника, підтверджують обставини видачі кредиту та його розміру, а також заборгованість по кредиту, розмір якої відображено у детальному розрахунку та не спростовано будь-яким розрахунком самого відповідача. Тому, суд відхиляє доводи відповідача щодо необґрунтованості розміру заборгованості, оскільки такі доводи спростовуються наданою позивачем випискою по особового рахунку позичальника. IV. Норми права. Відповідно до ч.1 ст.509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно з ч.1 ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цьогоКодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно з ч.1 ст.634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до ст.638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Згідно з ст.1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошей. Відповідно до ч.1 ст.1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Згідно з ч.1 ст.1055 ЦК України кредитний договір укладається у письмовій формі. Відповідно до ч.1 ст.1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. За змістом статті 1056-1 ЦК України розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Згідно із частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Частиною першою статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України). У частині першій статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. V. Оцінка суду. Отже, судом встановлено, що банк у письмовій формі, а саме у заяві на приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, підписаній відповідачем, надав їй, як позичальнику, у повному обсязі всю необхідну інформацію, кредитний договір містить усі умови, передбачені положеннями Закону України «Про споживче кредитування», сторони узгодили всі істотні умови договору, тобто: суму кредиту, дату його видачі, умови повернення, нарахування та сплати відсотків, розмір нарахування комісії за обслуговування кредитної заборгованості та її сплати, строк дії договору, орієнтовну загальна вартість кредиту, тощо. [PERSON] особистим підписом засвідчила, що вона погодилась на отримання кредиту саме на умовах, що визначені договором, волевиявлення сторін на укладення і підписання договору були вільними. Але всупереч умов кредитного договору, відповідач не виконала свого зобов`язання, в зв`язку з чим станом на 01.07.2024 у [PERSON] перед АТ «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» виникла заборгованість за кредитом у розмірі 55055,74 грн., яка підлягає стягненню з відповідача. VI. Розподіл судових витрат. Відповідно до ч. 1\~ст. 133 ЦПК України\~судові витрати складаються, зокрема, з судового збору, який покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (ч. 1\~ст. 141 ЦПК). Оскільки позовні вимоги АТ «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» судом задоволені в повному обсязі, стягненню з [PERSON] на користь позивача підлягають судові витрати у виді сплаченого при зверненні до суду з даним позовом судового збору в сумі 2422 грн 40 коп.

Outcome: approved