Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-27 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до Слов`янської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що вона доводилась дочкою [PERSON] , який помер [INFO] . Після смерті [PERSON] залишилась спадщина, до складу якої увійшла квартира, розташована за адресою: [ADDRESS] . Спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась. З метою оформлення спадщини у січні 2025 року [PERSON] звернулась до нотаріуса, однак їй було відмовлено в оформленні прав на спадщину, про що повідомлено у листі №17/02-31 від 09.01.2025 року, оскільки вона пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини. Відмова оформлена у вигляді Постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 09.01.2025 року. [PERSON] не змогла подати у встановлений законом строк заяву про прийняття спадщини, оскільки тривалий час шукала правовстановлюючий документ на квартиру на ім`я спадкодавця, пізніше на території України був встановлений карантин через поширення гострої респіраторної хвороби COVID-19, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України на всій території України був введений воєнний стан, на території Донецької області було запроваджено обов`язкову евакуацію, а Слов`янську міську територіальну громаду віднесено до громад, розташованих в районі проведення бойових дій. У зв`язку з зазначеними обставинами багато людей зі Слов`янська евакуювались, припинили роботу нотаріуси, банки, державні установи. Крім того, через воєнні дії багато людей, в тому числі і позивач, втратили роботу. Таким чином, як тільки позивач повернулась до м. Слов`янська і у неї з`явилась фінансова можливість, вона звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Позивач вважає причини пропуску строку звернення до нотаріуса поважними, тому просить суд визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після [PERSON] , померлого [INFO] . Позивач [PERSON] , та представник позивача, адвокат Прокопцев С.В., який діє на підставі Ордеру на надання правничої допомоги серії АН №1597851 від 10 січня 2025 року, до судового засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, представник позивача надав заяву про розгляд справи без їхньої участі, позов просив задовольнити. Представник відповідача, Слов`янської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області, до судового засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, до суду надійшла заява про розгляд справи без участі представника відповідача. Суд, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги [PERSON] до Слов`янської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, підлягають задоволенню з огляду на їх законність та обґрунтованість. Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини є день смерті особи. Згідно з ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до ч. 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно з ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» на території України був встановлений карантин, дія якого Постановою Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 №1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» була продовжена до 30.06.2023 року. Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому Указами Президента України, затвердженими відповідними Законами України, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» продовжувалися строки дії воєнного стану в Україні, востаннє Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 29 жовтня 2024 року № 4024-ІХ продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 год. 30 хв. 10 листопада 2024 року строком на 90 діб. Краматорський район Донецької області (включаючи Слов`янську міську територіальну громаду) входив до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309. Згідно з ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до вимог ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови в її прийнятті спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. У судовому засіданні встановлено, що [PERSON] є дочкою [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 18 лютого 1975 року. Згідно зі свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] , 21 серпня 1993 року [PERSON] уклав шлюб з [PERSON] , після чого остання змінила прізвище на « [PERSON] ». 07 жовтня 2017 року Слов`янським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області видано Свідоцтво серії [NUMBER] про смерть [PERSON] , який помер [INFO] в м. Слов`янську Донецької області, актовий запис № 1654. 09 січня 2025 року приватним нотаріусом Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Панченко А.В. було видано Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою [PERSON] відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини за законом після померлого [PERSON] , оскільки нею пропущено встановлений законом строк для прийняття спадщини. Згідно з ч.2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або оголошення її померлою. Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Зі змісту вказаних норм вбачається, що звертатися з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини мають право спадкоємці за заповітом чи за законом, а суд при вирішенні цього питання повинен перевіряти поважність причин його пропуску. У відповідності до вимог ст. ст. 76, 81 ЦПК України «Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи». В обґрунтування поважності причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, який згідно частині 1 статті 1270 ЦК України встановлюється у шість місяців та починається з дня відкриття спадщини 07 жовтня 2017 року, позивач зазначає, що не змогла подати у встановлений законом строк заяву про прийняття спадщини, оскільки у зв`язку з пошуком необхідних документів, запровадженням карантину на всій території України, військовою агресією Російської Федерації проти України на всій території України, в результаті якої був введений воєнний стан, на території Донецької області було запроваджено обов`язкову евакуацію, а Слов`янську міську територіальну громаду віднесено до громад, розташованих в районі проведення бойових дій. У зв`язку з зазначеними обставинами багато людей евакуювались, припинили роботу нотаріуси, банки, державні установи. Позивач не мала фінансової можливості звернутися до нотаріуса. До того ж позивачка тривалий час була за межами м. Слов`янська. Таким чином, як тільки позивач повернулась у м. Слов`янськ і у позивача з`явилась фінансова можливість, вона звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. У зв`язку з тим, що причина пропуску строку для прийняття спадщини є поважною карантин та бойові дії внаслідок військової агресії Російської Федерації проти України, [PERSON] не могла у встановлений законом строк подати нотаріусу відповідну заяву. У відповідності до Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про практику у справах про спадкування» п.24 (абзаци 1,2,6) Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникає з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину ( частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Також, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій». Приймаючи до уваги той факт, що позивачем надано суду безперечні докази у відповідності до ст. ст. 76, 81 ЦПК України, які б свідчили про поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , то суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved