Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-27 00:00:00

[PERSON] інтересах [PERSON] звернувся до суду з позовом до Червоногригорівської селищної ради Нікопольського району Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у порядку спадкування за законом. В обгрунтування заявлених вимог посилається на те, що 20 грудня 2017 року [PERSON] , який позивачці доводиться батьком, склав заповіт? згідно якого, належні йому на праві приватної власності земельні ділянки, площею 2,85 га, кадастровим номером 1222981000:04:002:0100, площею 0,45 га, кадастровим номером 1222981000:04:003:0752, площею 0,18 га, кадастровим номером 1222981000:04:003:1612, що розташовані на території Дмитрівської сільської ради Нікопольського району Дніпропетровської області, заповів [PERSON] . [INFO] [PERSON] помер. 03 червня 2024 року [PERSON] звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за заповітом. Однак, 03 червня 2024 року Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії, винесеною [PERSON] - приватним нотаріусом Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області, позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельні ділянки, площею 2,85 га, кадастровим номером 1222981000:04:002:0100, площею 0,45 га, кадастровим номером 1222981000:04:003:0752, площею 0,18 га, кадастровим номером 1222981000:04:003:1612, що розташовані на території Дмитрівської сільської ради, після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , через пропуск шестимісячного строку для подачі заяви для прийняття спадщини. При цьому, представник позивача посилається на те, що заяву про прийняття спадщини у шестимісячний строк [PERSON] не мала можливості подати, оскільки була вагітною та тривалий час перебувала на стаціонарному лікуванні, а [INFO] народила сина [PERSON] , пологи якого були важкими, і [INFO] дитина померла. В травні 2024 року позивачка також потрапила на стаціонарне лікування, де їй була проведена операція. Тобто, зазначені обставини є поважними та стали причиною пропуску строку на прийняття спадщини. Тому, на підставі викладеного, представник позивача просить суд визначити [PERSON] додатковий строк у два місяці для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , який рахувати з дня набрання рішенням суду законної сили. Позивачка, будучи належним чином повідомленою про розгляд справи, в судове засідання не з`явилась, від її представника [PERSON] на адресу суду надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності, на задоволенні позову наполягав та просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі (а.с.61). Представник відповідача про розгляд справи був повідомлений належним чином, однак, своїм правом на подання до суду відзиву на позовну заяву не скористався, при цьому, на адресу суду надійшла заява, в якій представник просить розгляд справи проводити за їх відсутності та ухвалити рішення у відповідності до вимог чинного законодавства (а.с.71-72). Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, суд приходить до наступного. Згідно зі ст.6 Конвенції „Про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій. У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Згідно ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк в шість місяців, який починається з моменту відкриття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини по поважній причині, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подачі ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. При цьому, правила ч.3 ст.1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Як встановлено судом, [INFO] помер батько позивачки [PERSON] (а.с.11). Після його смерті відкрилася спадщина на земельні ділянки: площею 2,85 га, кадастровим номером 1222981000:04:002:0100; площею 0,45 га, кадастровим номером 1222981000:04:003:0752; площею 0,18 га, кадастровим номером 1222981000:04:003:1612, що розташовані на території Дмитрівської сільської ради Нікопольського району Дніпропетровської області. За час свого життя померлий належним йому майном розпорядився та склав заповіт, яким все майно заповідав [PERSON] . Як вбачається з матеріалів справи, в тому числі, спадкової справи, 03 червня 2024 року [PERSON] звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за заповітом. Однак, 03 червня 2024 року Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії, винесеною приватним нотаріусом Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Папучею Мариною Олександрівною, позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельні ділянки: площею 2,85 га, кадастровим номером 1222981000:04:002:0100; площею 0,45 га, кадастровим номером 1222981000:04:003:0752; площею 0,18 га, кадастровим номером 1222981000:04:003:1612, що розташовані на території Дмитрівської сільсько ради, після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , через пропуск шестимісячного строку для подачі заяви для прийняття спадщини (а.с.3,4,11). Як вбачається з матеріалів справи, строк для прийняття спадщини було пропущено з поважної причини, а саме - з причини вагітності позивачки, ускладнення після пологів та смерть новонародженої дитини. Суд, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, виходячи з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до правової позиції, висловленої Верховним Судом України в постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 1320цс17, при розгляді справ про надання додаткового строку для прийняття спадщини судам необхідно дослідити: чи вчиняв нотаріус, після встановлення ним наявності заповіту спадкодавця, дії для повідомлення спадкоємця про відкриття спадщини, чи здійснювався виклик спадкоємця за заповітом, в тому числі, шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, що свідчило б про належне сприяння для здійснення особистого розпорядження спадкодавця. Відповідно до\~статті 63 Закону України «Про нотаріат»,\~нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого\~наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, при заведенні спадкової справи, нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.\~\~Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття. Згідно ч.3\~\~ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. В силу ч.1\~ст.76 ЦПК України,\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Положеннями ч.ч.1, 5, 6\~ ст.81 ЦПК України\~ визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.\~\~ Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд \~вважає, що \~дані \~обставини \~пов`язані \~з об`єктивними \~та істотними труднощами для спадкоємця, а саме: вагітність та народження дитини, яка згодом померла, для позивачки є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а тому суд визнає їх поважними та вважає доцільним надати позивачці додатковий строк, тривалістю в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , померлого [INFO] .

Outcome: approved