Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-28 00:00:00

Стислий виклад позиції сторін. 25 грудня 2024 року позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» звернувся до Лохвицького районного суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за договором № 010/0931/82/0289526 від 03.05.2017 в розмірі 16\~035 гривень 03 копійки. Позовні вимоги позивача обґрунтовані тим, що 03 травня 2017 року між АТ «Райффайзен Банк Аваль» та [PERSON] укладено договір про надання банківських послуг та послуг у сфері страхування № 010/0931/82/0289526, відповідно до якого банк відкрив позичальнику картковий рахунок з кредитним лімітом в розмірі 5 300,00 грн, а позичальник зобов`язався повернути використану суму в строк до 03.05.2021 та сплатити проценти за користування кредитними коштами у розмірі 45 %. Банк належним чином виконав свої зобов`язання за кредитним договором, надавши позичальнику кредитні кошти в порядку передбаченому умовами кредитного договору. 20.09.2019 між ПАТ «Райфайзен Банк Аваль» та ТОВ «Вердикт Капітал» укладено Договір відступлення права вимоги № 114/2-19-F, відповідно до умов якого до ПАТ «Райфайзен Банк Аваль» відступило на користь ТОВ «Вердикт Капітал» права грошової вимоги до боржників за кредитними договорами. Відповідно до договору відступлення права вимоги № 10-01/2023 від 10.01.2023 ТОВ «Вердикт Капітал» відступило право вимоги до боржників за кредитними договорами ТОВ «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР», у тому числі за кредитним договором № 010/0931/82/0289526 від 03.05.2017. Зазначає, що відповідачем заборгованість не погашається, проценти за користування кредитними коштами не сплачуються, у зв`язку з чим у відповідача загальний розмір заборгованості становить 16\~035 гривень 03 копійки, з яких: заборгованість за тілом кредиту 6\~662 гривень 63 копійки; заборгованість за відсотками на дату відступлення права вимоги 9\~372 гривень 40 копійок. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі Ухвалою Лохвицького\~районного суду\~від 03\~січня 2025\~року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Відповідачу за зареєстрованим місцем проживання та фактичним місцем проживання було надіслано ухвалу про відкриття провадження у справі разом з позовною заявою та додатками до неї, яка повернулася на адресу суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Згідно з пунктом 8 частини першої статті 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду. Згідно п. 99-1 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №270 від 05.03.2009 року, рекомендовані листи з позначкою Судова повістка, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (будь-кого із повнолітніх членів його сім`ї) за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку інформує адресата за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою Судова повістка. Якщо протягом трьох робочих днів після інформування адресат не з`явився за одержанням рекомендованого листа з позначкою Судова повістка, працівник поштового зв`язку робить позначку адресат відсутній за вказаною адресою, яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду. При цьому, відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування, повідомленою цією особою суду, є належним повідомленням про позивача про судове засідання відповідно до положень статті 128 ЦПК України. Отже, відповідач був вчасно повідомлений про місце розгляду справи, про визначений строк для надання відзиву на позов, однак заяву про участь у судовому засіданні не подавав, відзиву на позовну заяву та заперечень щодо розгляду справи в порядку спрощеного провадження не надіслав. Вивчивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до наступного. Фактичні обставини, встановлені судом. Судом встановлено, що 03 травня 2017 року між ПАТ «Райфайзен Банк Аваль» та\~ [PERSON] було укладено договір про надання банківських послуг та послуг у сфері страхування №010/0931/82/0289526, відповідно до якого банк відкрив позичальнику картковий рахунок з кредитним лімітом в розмірі 5 300,00 грн, а позичальник зобов`язався повернути використану суму в строк до 03.05.2021 та сплатити проценти за користування кредитними коштами у розмірі 45 % (а.с. 24-28). На підтвердження позовних вимог позивачем надано виписку по особовому рахунку [PERSON] в АТ «Райфайзен БанкАваль» за період з 03.05.2017 по 12.12.2019, з якого вбачається рух коштів по рахунку (а.с. 30-34). 20.09.2019 між АТ «Райфайзен Банк Аваль» та ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» укладено договір відступлення прав вимоги № 114/2-19-F, відповідно до умов якого АТ «Райфайзен Банк Аваль» передає (відступає) ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» належні йому права вимоги, а ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» приймає належні АТ «Райфайзен Банк Аваль» права вимоги до боржників, вказаними у реєстрах боржників, зокрема, до [PERSON] за кредитним договором №№010/0931/82/0289526 від 03.05.2017 (а.с.38-39). 10.01.2023 між ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» та ТОВ «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» укладено договір відступлення прав вимоги № 10-01/2023, відповідно до умов якого ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» відступає ТОВ «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» належні ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ», а ТОВ «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» набуває у обсязі та на умовах, визначених цим договором, права вимоги ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» до божників, зокрема, до [PERSON] за кредитним договором №010/0931/82/0289526 від 03.05.2017, за яким заборгованість становить 16\~035 гривень 03 копійки (а.с.44-47). З наданого позивачем розрахунку заборгованості за кредитним договором №010/0931/82/0289526 від 03.05.2017, вбачається, що розмір заборгованості за кредитом станом на 06.12.2024 становить 16\~035 гривень 03 копійки, з яких: заборгованість за тілом кредиту 6\~662 гривень 63 копійки; заборгованість за відсотками на дату відступлення права вимоги 9\~372 гривень 40 копійок (а.с. 35-37). Норми права, які застосував суд. Відповідно до статтей. 526, 527, 530 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору у встановлені строки і боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок. На підставі статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Як передбачено статтями 1049, 1050, 1054 ЦК України за кредитним договором банк (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти; позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти) у такій самій сумі, що були передані йому позикодавцем у строк та в порядку, що встановлені договором. Відповідно до вимог статтей 525-526, 530, 1050 ЦК України, зобов`язання повинні виконуватися належним чином і в установлений строк відповідно до вказівок закону, договору, одностороння відмова від виконання зобов`язань не допускається, тому позичальник зобов`язаний своєчасно вносити плату за користування грошима. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Частиною першою статті 512 ЦК України перебачено, що кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). Згідно з статтею 514 ЦК України, до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Мотивована оцінка і висновки суду. З матеріалів справи вбачається, що всупереч умовам договору про надання банківських послуг та послуг у сфері страхування № 010/0931/82/0289526 від 03.05.2017 [PERSON] не виконала свого зобов`язання та має непогашену заборгованість за вказаним договором. Подані позивачем документи підтверджують укладення відповідачем кредитного договору та отримання кредиту. Розрахунки підтверджують існування заборгованості, викладеної в позовних вимогах. Копії договорів відступлення права вимоги підтверджують перехід всіх прав грошової вимоги за кредитним договором, до позивача по справі. В частині другій статті 517 ЦК України зазначено, що боржник має право не виконувати свого обов`язку новому кредиторові до надання боржникові доказів переходу до нового кредитора прав у зобов`язанні. Відповідно до постанови Верховного Суду України у справі № 6-979цс15 від 23.09.2015 боржник, який не отримав повідомлення про передачу права вимоги іншій особі, не позбавляється обов`язку погашення заборгованості, а лише має право на погашення заборгованості первісному кредитору і таке виконання є належним. Аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 18.06.2020 у справі № 681/44/15-ц. Відповідно до наданих представником позивача розрахунків заборгованості, заборгованість відповідача станом на 06.12.2024 становить 16\~035 гривень 03 копійки, з яких: заборгованість за тілом кредиту 6\~662 гривень 63 копійки; заборгованість за відсотками на дату відступлення права вимоги 9\~372 гривень 40 копійок. У спростування зазначених представником позивача доводів відповідачем будь-яких доказів не надано. Якщо боржник не сплачував заборгованість за кредитним договором ні новому, ні старому кредитору, внаслідок чого в останнього утворилася заборгованість, правильним є стягнення заборгованості на користь нового кредитора, оскільки неповідомлення боржника про зміну кредитора не звільняє його від обов`язку погашення кредиту взагалі. Наведені висновки суду узгоджуються з правовою позицією, наведеною у постановах Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі за № 361/2105/16-ц та від 06 лютого 2018 року у справі за № 278/1679/13-ц, від 06 лютого 2019 року у справі за № 667/11010/14-ц. Відповідно до статті 89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі. При цьому суд виходить з приписів ч.ч. 1, 5 ст. 81 ЦПК України та враховує, що відповідач не надав суду доказів повної чи часткової сплати заборгованості, не спростував наданий позивачем розрахунок. Таким чином, на підставі викладеного, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог, та задоволення позову. Щодо розподілу судових витрат. Згідно з частиною першою, пунктом 1 частини третьої статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Відповідно до частини першої, пункту першого частини другої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. На підставі статті 141 ЦПК України\~суд вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача сплачений ним судовий збір у розмірі 2 422 гривні 40 копійок. Крім того, позивач просить стягнути з відповідачки на його користь витрати на правничу допомогу у розмірі 9\~000,00 грн. Судом встановлено, що 02.01.2023 між ТОВ «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» та Адвокатським об`єднанням «ЛІГАЛ АССІСТАНС» укладено Договір про надання правової допомоги № 01-07/2024. Згідно заявки на надання юридичної допомоги № 58 від 01.11.2024 року та Витягу з Акту № 1 про надання правничої допомоги від 29.11.2024 були надані правові (юридичні) послуги по супроводу стягнення заборгованості з відповідача : надання усної консультації 3000 грн.; складання позовної заяви про стягнення боргу для подачі до суду 6000 грн., загальна сума 9000 грн. Відповідно до частини 1 статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Згідно пункту 2 частини другої статті 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 141 ЦПК України передбачено, що інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача, у разі відмови в позові - на позивача, у разі часткового задоволення - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Витрати на надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою чи тільки має бути сплачено (пункт 1 частини 2 статті 137 та частина 8 статті 141 ЦПК України). При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час. Розмір гонорару визначається за погодженням адвоката з клієнтом. Адвокат має право у розумних межах визначати розмір гонорару, виходячи із власних міркувань. При встановленні розміру гонорару можуть враховуватися складність справи, кваліфікація, досвід і завантаженість адвоката та інші обставини (постанова ВС від 16.02.2023 у справі № 824/9/22 (провадження № 61-11644ав22). Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, враховуючи критерій розумності розміру, виходячи з конкретних обставин справи віднесення справи до категорії малозначних, обсяг виконаних адвокатом робіт (наданих послуг) та значення справи для сторін, виходячи з принципів пропорційності, співмірності, розумності, суд дійшов висновку не присуджувати позивачу на користь якого ухвалено судове рішення, всі витрати на професійну правничу допомогу, що заявлені до стягнення. У даному випадку витрати на професійну правничу допомогу пропорційно до розміру задоволених позовних вимог складають 4000 грн. Враховуючи малозначність та типовість справи, обсяг та характер наданих послуг та виконаних робіт, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження, представник позивача участі у судових засіданнях не приймав, суд вважає, що понесені витрати є неспівмірними із складністю справи, наданим обсягом послуг, затраченим часом на надання таких послуг, які не відповідають критерію реальності таких витрат, розумності їхнього розміру. Відтак, суд дійшов висновку про наявність підстав для зменшення розміру витрат на правничу допомогу до 4000 грн.

Outcome: approved