Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-21 00:00:00

Позивачі звернулися до суду з позовною заявою до відповідача [PERSON] , треті особи: [PERSON] та відділ опіки та піклування Центральна адміністрація Дніпровської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з онуком та визначення способів участі у вихованні дитини. Позовні вимоги мотивовані тим, що позивачі по справі є батьками [PERSON] , яка 12.08.2014 уклала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище на [PERSON] . Від даного шлюбу у подружжя народився син [PERSON] . Подружнє життя їхньої доньки не склалось та з січня 2019 вони з чоловіком припинили фактичні шлюбні відносини. З моменту фактичного припинення шлюбних відносин, позивачі на протязі всього часу допомагали доньці та онуку у фінансовому забезпеченні у вихованні та догляді за малолітньою дитиною. У зв`язку з військовою агресією проти держави України та введенням на всій території воєнного стану, [PERSON] разом із своїм малолітнім сином була змушена покинути територію України. В зв?язку із складною адаптацією малолітнього [PERSON] у чужому незнайомому середовищі, мати дбаючи про здоровий психологічний, емоційний та духовний розвиток своєї дитини, була змушена звернутись до відповідача з проханням, щоб дитина проживала з ним, як з батьком дитини, та мав можливість спілкувалась знайомою йому мовою та перебував в знайомому середовищі. Після повернення, дитини до України за місцем проживання відповідача з кінця липня 2023, батько дитини створив перешкоди в спілкуванні з хлопчиком, в будь-який спосіб та перешкоджає в фізичному та телекомунікаційному способі спілкуванні з дитиною та участі у вихованні онука [PERSON] . На неодноразові спроби здійснити привітання з днем народження онука, були відвернуті відповідачем, шляхом, відхилення дзвінків на мобільний телефон, відхилення дзвінків через мобільний додаток «Телеграм». Відповідач не надав можливості дідусеві, бабусі в повному обсязі безперешкодно отримувати увагу та піклування своєї сім?ї, а саме мами, дідуся, бабусі та прабабусі. Позивачі вважають, що відповідач своєю поведінкою вчиняє перешкоди в прийнятті участі у вихованні та спілкуванні із їхнім онуком, чинить перешкоди в нормальному духовному розвитку дитини, в розвитку його особистості, оскільки нормальним розвитком дитини є таким в якому беруть участь не тільки батьки, а і інші члени сім?ї, а саме дідусь, бабуся прабабуся, а тому перешкоди в спілкуванні з онуком [PERSON] є порушення прав дитини. У зв`язку з чим, позивачі звернулися до суду із відповідними позовними вимогами. Ухвалою суду від 28.02.2024 відкрито провадження по справі та призначено підготовче засідання (а.с.25). Ухвалою суду від 29.10.2024 було закрито підготовче провадження по зазначеній справі та справу було призначено до судового розгляду(а.с.76). Позивачі та їх представник адвокат Коломоєць С.В. в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі, надали пояснення аналогічні викладеним у позові, просили надавати їм можливість вільно спілкуватись з онуком через засоби телефонного зв`язку та через мобільний додаток (Telegram,та/або Viber ,WhatsApp), з урахуванням режиму дня дитини, встановити систематичні побачення два рази на місяць протягом восьми годин, у будь-який вихідний день за попередньою домовленістю з батьком дитини, враховуючи бажання дитини, без присутності батька, а також щороку, у період канікул надати діду та бабі додатковий день побачення з онуком, із ночівлею, за попередньою домовленістю з батьком, за бажанням дитини, без присутності батька. Відповідач та\~його \~представник адвокат\~Кузьменко В.В.\~в судових\~засіданнях зазначали,\~що доказів\~приймання участі\~у вихованні,\~спілкуванні,\~розвитку,\~лікуванні,\~матеріальної,\~психологічної допомоги\~онуку позивачі\~не надали.\~Весь цей\~час перебування\~онука з\~батьком,\~при всьому\~їх бажанні\~побачитись,\~поспілкуватись із\~дитиною,\~вони мали\~змогу відвідати\~садок,\~школу,\~гуртки,\~але фактично\~їх спроби\~спілкування з\~онуком були\~потрібні тільки\~у часи\~приїзду їх\~доньки із\~Германії.\~Тому вони\~тільки в\~цей період\~активувались та\~застосовували усі\~способи:\~залякування відповідача\~Територіальним Центром\~комплектації та\~соціальної політики,\~побиттям матері\~відповідача,\~вибиванням вхідних\~дверей відповідача,\~навіть не\~задумуючись,\~що при\~всьому цьому\~відчуває їх\~онук.\~А саме\~страх дитини,\~його поведінка\~і є\~тим ступором\~та захистом\~батька відносно\~своєї дитини.\~Навіть скріншоти\~з мобільного\~телефону,\~надані позивачами\~суду,\~як докази\~бажання спілкування\~з онуком,\~спростовуються їх\~періодичністю написання,\~оскільки як\~бачимо з\~вказаних дат\~надіслання повідомлень,\~вони майже\~протягом 6\~місяців не\~писали та\~не цікавились\~життям,\~розвитком,\~навіть станом\~здоров`я свого\~онука.\~Відсутність бажання\~дитини спілкуватися\~з бабою\~та дідом\~може призвести\~до фактичної\~неможливості виконання\~рішення суду.\~Відповідач частково\~визнав позовні\~вимоги,\~не заперечує\~проти спілкування\~діда та\~баби з\~онуком засобами\~телефонного зв`язку,\~проти побачень\~два рази\~кожну першу\~та третю\~суботу місяця\~за попередньою\~домовленістю із\~батьком у\~його присутності,\~з 10.00\~години до\~12.00\~години,\~враховуючи бажання\~дитини та\~задовільний стан\~її здоров`я,\~проти додаткового\~дня побачення\~з онуком у період канікул за попередньою домовленістю з батьком та бажанням дитини. Представник відділу опіки та піклування Центральна адміністрація Дніпровської міської радив судове засідання не з`явився про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, надали суду лист з проханням розглядати справу у їх відсутність та винести рішення, яке відповідатиме інтересам дитини. Крім того, надали суду висновок про доцільність визначення порядку участі [PERSON] та [PERSON] у вихованні онука [PERSON] . Третя особа\~ [PERSON] \~в судових\~засіданнях в\~режимі відеоконференції\~ повідомила,\~що батько\~дитини [PERSON] \~чинить перешкоди\~у спілкуванні\~діду та\~бабі з\~онуком,\~не дозволяє\~їм спілкуватися\~з онуком через засоби телефонного зв`язку та через мобільний додаток (Telegram,та/або Viber ,WhatsApp), не відповідає на телефонні дзвінки, заблокував їх, що порушує їхні права та права дитини. Заслухавши пояснення позивачів, представників сторін, свідків, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних обставин. Згідно із свідоцтвом про народження, серії [NUMBER] яке видане Індустріальним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції, [PERSON] , народився [INFO] , про що складено відповідний актовий запис№ 1283, батьками якого є [PERSON] та [PERSON] (до шлюбу [PERSON] )(а.с.17). Відповідно до копії свідоцтва про народження № [NUMBER] вбачається, що [PERSON] народилася [INFO] , про що складено відповідний актовий запис№ 1395, батьками якої є [PERSON] та [PERSON] (а.с.13). 12.08.2014 між [PERSON] та [PERSON] укладено шлюб, що підтверджується відповідним свідоцтвом серії [NUMBER] , виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського районного управління юстиції к Дніпропетровській області, актовий запис № 133. Після одруження « [PERSON] » змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с. 16). Таким чином, судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] є бабою та дідом малолітнього [PERSON] по лінії матері. Позивачі у своїй позовній заяві посилаються на те, що відповідач [PERSON] , чинить їм перешкоди у спілкуванні з онуком [PERSON] та порушує їхні права та права дитини. У зв`язку з чим, останні звернулися до Центральної адміністрації Дніпровської міської ради із заявою про надання письмового висновку щодо визначення порядку їх участі у вихованні онука [PERSON] . Відповідно до висновку «Про доцільність визначення порядку участі [PERSON] , [PERSON] у вихованні онука [PERSON] , [INFO] » затвердженого розпорядженням Голови Адміністрації центрального району Дніпровської міської ради від 02.09.2024 року № 392-р, є доцільним визначити порядок участі [PERSON] , [PERSON] у виховані онука [PERSON] , [INFO] , а саме: один день на тиждень за попередньою домовленістю з батьком [PERSON] та в його присутності; підчас шкільних канікул відвідування бабусі і дідуся за їх місцем проживання за згодою дитини; спілкування засобами електронного зв`язку за згодою дитини(а.с.65-66). Завданням цивільного судочинства є ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси власне порушені, а учасники цивільного обороту використовують цивільне судочинство для такого захисту. Згідно із ч.8, 9 та 10 ст. 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист. Положеннями ст. 257 СК України визначено, що баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки та інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Відповідно до статті 263 СК України спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу. За правилами ч. 2 ст. 159 СК України суд визначає способи участі у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця проживання тощо), місце та час їхнього спілкування з урахуванням ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особистої прихильності дитини, її віку, стану здоров`я та інших обставин, що мають істотне значення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами. Положення статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод поширюються, у тому числі, і на відносини між бабою, дідом та онуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (рішення ЄСП./ у справі «Kruskic v. Croatia» від 25 листопада 2014,§108). ЄСПЛ зазначає, що держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. Відносини між бабою, дідом і онуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і,зокрема вимагають меншого ступеня захисту. Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми онуками передбачає, у першу чергу, право підтримувати звичайні стосунки з онуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність. Під час розгляду справи відповідач, фактично заперечував щодо участі у вихованні дитини [PERSON] позивачами [PERSON] , та [PERSON] , що приходяться дитині дідом та бабою, оскільки вважає, що останні негативно впливають на дитину. В судовому засіданні були допитана свідок [PERSON] , яка не надала жодного свідчення, щодо негативного впливу дідуся та бабусі на онука, та що спілкування позивачів з дитиною буде негативно впливати на її психологічний та фізичний стан, більш того свідок за рівнем освіти не є психологом-терапевтом, а тому позбавлена, щодо надання висновків. Суд також не бере до уваги свідчення надані свідком [PERSON] , який є другом відповідача,оскільки вони є упередженими, також підчас своїх пояснень свідок зазначив, що він є на стороні відповідача, на протилежній барикаді. З врахуванням зазначеного, підчас судового розгляду було встановлено та доведено, що також не заперечував сам відповідач про те, що він перешкоджає позивачем та не бажає, щоб вони приймали участь у виховані онука [PERSON] . При цьому, відповідно до ч. 1\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Таким чином, вирішуючи спір, з урахуванням обставин, встановлених у справі, суд дійшов висновку, що матеріали справи не містять належних та допустимих доказів про підтвердження того, що позивачі мають негативний вплив на онука, а присутність відповідача під час зустрічей позивачів з дитиною в подальшому не сприятиме перебуванню дитини у цей час у спокійному та стійкому середовищі, з огляду на неприязні стосунки сторін у справі, також матеріали справи не містять доказів того, що окреме спілкування позивачів з дитиною без батька може негативно вплинути на його психологічний та фізичний стан, а тому такі твердження с припущенням відповідача, матеріали справи також не містять доказів про небажання дитини бачитися з дідусем та бабусею, або проводити разом з ним час. Така правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду від 04.12.2024 в справі №296/1743/23 провадження № 61-9849св24. Отже, враховуючи положення статті 82 ЦПК України, суд дійшов висновку, що твердження позивачів в частині існування перешкод у спілкуванні з дитиною знайшли своє підтвердження, як в судових засіданнях так і матеріалами справи, а тому відповідні вимоги в даній частині позову підлягають задоволенню. Висновок органу опіки і піклування має базуватися на достовірній інформації про усі фактичні обставини, які можуть мати істотне значення та ретельному їх з`ясуванні. Такий висновок є рекомендаційним, тому суд може постановити інше рішення, ніж пропонує орган опіки та піклування з\~урахуванням положень ч. 6 ст. 19 Сімейного кодексу України, якими передбачено, що суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини. Встановлюючи порядок спілкування баби та діда з онуком, враховуючи докази, які містяться в матеріалах справи, суд не відступає від порядку, запропонованого головою адміністрації Центрального району Дніпровської міської ради. Відповідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст. ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. З врахуванням вищенаведеного, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності та враховуючи обґрунтованість висновку органу опіки та піклування, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову, у зв`язку з чим слід усунути перешкоди у спілкуванні та вихованні онука [PERSON] , шляхом визначення діду [PERSON] та бабі [PERSON] способів спілкування та виховання онука. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позов задоволено, то з відповідача на користь позивачів підлягає стягненню сплачений позивачами судовий збір. На підставі викладеного,

Outcome: approved