Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-19 00:00:00

До Слов`янського міськрайонного суду Донецької області звернулася позивач із позовною заявою до Миколаївської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області про визнання права власності на майно в порядку спадкування. Свої вимоги обґрунтували тим, що [INFO] помер спадкодавець позивачів [PERSON] . Приватним нотаріусом Краматорського району Зубковою А.О. відкрита спадкова справа номер в реєстрі спадкових справ 70692141, номер в нотаріуса 137/2023, справа відкрита за заявою позивачів від 24.05.2023 року, на підставі заяви від 24.05.2023 року реєстровий № 1097 посвідчена приватним нотаріусом Лубенського районного нотаріального округу Полтавської області, інша донька померлого [PERSON] відмовилась на користь матері від своєї частки спадкового майна. Враховуючі вищенаведене, позивачі своєчасно у встановлений законом строк, прийняли спадщину після померлого за законом на все рухоме та нерухоме майно, частково оформили спадкові права, факт доводиться тим, що повністю оформлена спадщина на авто ВАЗ 21013, реєстраційний номер [NUMBER] , належне померлому, позивачами отримані свідоцтва про право на спадщину, видані приватним нотаріусом Краматорського району Зубковою А.О.: на 1/3 частку [PERSON] реєстровий № 589 від 13.10.2023 року, на 2/3 частки [PERSON] реєстровий № 583 від 13.10.2023 року. Повністю оформлена спадщина на приватизовану земельну ділянку кадастровий № 1424284600:07:000:0361, площею 3,8720 Га, належна померлому, позивачами отримані свідоцтва про право на спадщину видані приватним нотаріусом Краматорського району Зубковою А.О.: на 1/3 частку [PERSON] реєстровий № 587 від 13.10.2023 року, на 2/3 частки [PERSON] реєстровий № 585 від 13.10.2023 року. Житловий будинок, належить спадкодавцю на підставі свідоцтва про право на спадщину від 18.01.2000 року, реєстровий №37, видане Другою Слов`янською ДНК, зареєстровано в КП «БТІ» книга 3 реєстровий №708 21.02.2000 року, розташовано за адресою: [ADDRESS] . На житловий будинок, позивачі отримали постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 13.10.2023 року №1400/02-31, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину на житловий будинок з тих підстав, що за адресою по [ADDRESS] , існує ще один житловий будинок, який перебуває у власності інших осіб. За життя спадкодавця, враховуючі реєстрацію права власності на паперових носіях в КП «БТІ», інформації про наявність дублювання адрес в спадкодавця та позивачів не було. Факт родинних відносин позивачів із спадкодавцем підтверджується свідоцтвом про укладання шлюбу від 21.09.1996 року [NUMBER] , видане Райгородоцькою селищною радою, свідоцтвом про народження від 08.11.2007 року [NUMBER] видане виконкомом Райгородоцької селищної ради. Представником позивачів зроблено адвокатський запит 21.10.2023 року до відповідача та поставлено наступне питання «Відповідно до інформації КП «БТІ», інформдовідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно №350294055 від 13.10.2023 року, нотаріусом виявлено дублювання за адресою: [ADDRESS] , фактично зареєстровано два житлові будинки які належать різним власникам, враховуючі вищенаведене, [PERSON] на підставі постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 13.10.2023 року №1400/0231, приватним нотаріусом Краматорського районного нотаріального округу Зубковою А.О., відмовлено в отриманні свідоцтва про право на спадщину на житловий будинок розташований за вищенаведеною адресою після померлого чоловіка. Враховуючі вищенаведене, з метою зазначення в позовній заяві, а тому відповідно і в рішенні Суду за наслідками розгляду позовної заяви, Прошу повідомити, яку поштову адресу можливо надати житловому будинку розташованому за адресою: [ADDRESS] , з метою виключення дублювання із іншими житловими будинками розташованими по [ADDRESS] .» 30.10.2023 року за №4034/10-30-01/2023 від відповідача отримана відповідь де відповідачем зазначено: «Для дотримання послідовної нумерації будівель, розташованих вздовж [ADDRESS] доцільно присвоїти номер 17-А.» Тобто фактично, відповідач погодив надання поштової адреси житловому будинку, який належить спадкодавцю та розташований по [ADDRESS] номер 17-А. Тому, просять визнати право приватної власності в порядку спадкування за законом на 1/3 ід.частки за [PERSON] РНОКПП: [NUMBER] , на 2/3 ід.частки за [PERSON] РНОКПП: [NUMBER] , на житловий будинок розташований за адресою: [ADDRESS] , після померлого [INFO] спадкодавця позивачів [PERSON] , житловий будинок загальною площею 62.9 кв.м., житловою площею 36.2 кв.м., літ.«А», гараж «Б», погріб літ.«В», сарай літ. «Г», вбиральня літ.«Д», колодязь №1, хвіртка №2, огорожа №3, з урахуванням погодження зазначеної адреси Миколаївською міською військовою адміністрацією Краматорського району Донецької області в листі від 30.10.2023 року за №4034/10-30-01/2023. В судове засідання позивач та його представник не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, проте направили на адресу суду заяви про розгляд справи за їх відсутності, в яких заявлені позовні вимоги підтримали, просили задовольнити їх у повному обсязі. В судове засідання представник відповідача Миколаївської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області, у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, проте направив на адресу суду заяву про розгляд справи у його відсутності, в якій просив суд позовні вимоги задовольнити. Суд, розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] , яка діє в своїх інтересах та як законний представник [PERSON] , до Миколаївської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області про визнання права власності на майно в порядку спадкування, підлягають задоволенню з наступних підстав. Як видно\~з копії\~Свідоцтва про\~смерть серії\~ [NUMBER] ,\~виданого 23\~березня 2023\~року Слов`янським\~відділом державної\~реєстрації актів\~цивільного стану\~у Краматорському\~районі Донецькоїобласті Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, [PERSON] помер [INFO] у м. Слов`янськ Донецької області, про що зроблено відповідний актовий запис № 799. Частинами 1, 2 статті 1220 ЦК України передбачено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; часом відкриття спадщини є день смерті особи. Згідно зі ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Отже, після смерті [PERSON] [INFO] відкрилася спадщина. Відповідно до Свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданого 21 вересня 1996 року Райгородоцької селищною радою Слов`янського району Донецької області, [PERSON] 21 вересня 1996 року уклала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище на [PERSON] . Відповідно до Свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 08 листопада 2007 року Райгородоцької селищною радою Слов`янського району Донецької області, [PERSON] народилася [INFO] у с. Райгородок Слов`янського району Донецької області, її батьками є [PERSON] та [PERSON] . Таким чином, позивач та її донька є відповідно дружиною та донькою померлого [PERSON] , та відповідно до ст. 1261 Цивільного кодексу України вони є спадкоємцями першої черги спадкування за законом. З метою оформлення своїх спадкових прав позивачі звернулися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Як видно з дослідженої в судовому засіданні спадкової справи № 137/2023, заведеної приватним нотаріусом Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Зубковою А.О. після смерті [PERSON] , 24 травня 2023 року позивачі [PERSON] та [PERSON] звернулися до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Заповіти спадкодавця відсутні. Окрім позивачів із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса зверталася також донька померлого [PERSON] , яка подала заяву про відмову у прийнятті спадщини на користь [PERSON] . Відповідно до Свідоцтв про право на спадщину за законом від 13.10.2023 року, реєстровий № 585 та № 587, видані Приватним нотаріусом Краматорського районного нотаріального округу Зубковою А.О., та Витягів про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 74333059 та № 74333093 від 13.10.2023 року, [PERSON] успадкувала 1/3 частку, а [PERSON] успадкувала 2/3 частки приватизованої земельної ділянки кадастровий № 1424284600:07:000:0361, площею 3,8720 Га., після смерті [PERSON] . Відповідно до Свідоцтв про право на спадщину за законом від 13.10.2023 року, реєстровий № 583 та № 589, видані Приватним нотаріусом Краматорського районного нотаріального округу Зубковою А.О., [PERSON] успадкувала 1/3 частку, а [PERSON] успадкувала 2/3 частки авто ВАЗ 21013, реєстраційний номер [NUMBER] , після смерті [PERSON] . Однак, 13 жовтня 2023 року, приватним нотаріусом Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Зубковою А.О. винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії №1400/02-31, якою [PERSON] та [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , оскільки спадкоємцями не надані документи, необхідні для видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, а саме, за адресою по [ADDRESS] , існує ще один житловий будинок, який перебуває у власності інших осіб. Відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 18.01.2000 року, реєстровий № 37, виданого Другою Слов`янською державною нотаріальною конторою, зареєстрованого в КП «БТІ» у книзі № 3 за № 708 від 21.02.2000 року, [PERSON] належить житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] . Однак, як зазначено у Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 13.10.2023 року, за адресою: [ADDRESS] , існує ще один житловий будинок, який перебуває у власності інших осіб. Як зазначено у Довідці про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб Відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб Виконавчого комітету Миколаївської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області № 742 від 28.03.2023 року, за адресою: [ADDRESS] , зареєстровані позивачі [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до Листа Миколаївської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області № 4034/10-30-01/2023 від 30.10.2023 року, для дотримання послідовної нумерації будівель, розташованих вздовж [ADDRESS] доцільно присвоїти номер 17-А. Відповідно до технічного паспорту на будинок за адресою: [ADDRESS] , виготовленого після смерті [PERSON] , станом на 25.04.2024 року, на території домоволодіння знаходяться: літ. «А-1» житловий будинок площею 62.9 м.кв., житловою площею 36.2 м.кв., побудований у 1959 році, та господарські будівлі і споруди, гараж літ. «Б», погріб літ. «В», сарай літ. «Г», вбиральня літ. «Д», колодязь № 1, хвіртка № 2, огорожа № 3. Згідно зі ст. 26-3 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», адреса об`єкта нерухомого майна, адресою об`єкта нерухомого майна є унікальна структурована сукупність реквізитів, що використовуються для ідентифікації об`єкта та визначення місця його розташування на місцевості. Порядок присвоєння адрес об`єктів нерухомого майна затверджується Кабінетом Міністрів України. Порядок не може передбачати обов`язок фізичних та юридичних осіб щодо отримання будь-яких дозволів, погоджень або інших документів дозвільного характеру, а також повноважень державних органів, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових осіб, підприємств, установ, організацій, утворених такими органами, видавати зазначені документи. Адреса присвоюється об`єктам будівництва, будинкам, будівлям, спорудам, квартирам, гаражним боксам, машиномісцям, іншим житловим та нежитловим приміщенням, які є самостійними об`єктами нерухомого майна. Адреса не присвоюється: 1) тимчасовим спорудам; 2) будівлям та спорудам, що є приналежністю відповідної будівлі або споруди або їх складовою частиною; 3) іншим об`єктам нерухомого майна, перелік яких визначається Кабінетом Міністрів України в Порядку присвоєння адрес об`єктів нерухомого майна. Порядок присвоєння адрес, визначений цим Законом, не поширюється на земельні ділянки. Реквізитами адреси є: 1) назва держави (Україна); 2) назва адміністративно-територіальної автономії у складі України - для об`єктів, розташованих на території Автономної Республіки Крим; 3) назва області (крім Автономної Республіки Крим, міст Києва та Севастополя); 4) назва району - для населених пунктів районного підпорядкування; 5) назва населеного пункту, а для об`єктів, розташованих за його межами, - назва найближчого населеного пункту (об`єднаної територіальної громади), розташованого у межах відповідного району (об`єднаної територіальної громади); 6) назва гідрографічного, соціально-економічного, природно-заповідного або іншого подібного об`єкта (за наявності); 7) назва вулиці, площі, майдану, шосе, проспекту, бульвару, алеї, провулку, узвозу тощо (далі - вулиця) (за наявності); 8) номер об`єкта (будинку, будівлі, споруди); 9) номер корпусу - для об`єктів, які складаються з декількох корпусів; 10) номер квартири, гаражного боксу, машиномісця, іншого житлового та нежитлового приміщення, яке є самостійним об`єктом нерухомого майна (за наявності). Перелік гідрографічних, соціально-економічних, природно-заповідних або інших подібних об`єктів, які можуть використовуватися як реквізит адреси на певній території, затверджується відповідним виконавчим органом сільської, селищної, міської та районної у місті ради, місцевою державною адміністрацією. Реквізит адреси об`єкта, передбачений пунктом 10 частини четвертої цієї статті, визначається замовником у проектній документації на будівництво об`єкта (на планах поверхів). Реквізит адреси, визначений пунктом 10 частини четвертої цієї статті, в індивідуальному (садибному) житловому будинку, садовому, дачному будинку, які відповідно до цього Закону споруджені без проектної документації, визначається у технічному паспорті на будинок, складеному за результатами технічної інвентаризації. У разі поділу або об`єднання окремих частин об`єкта нерухомого майна (квартир, житлових та нежитлових приміщень) реквізит адреси об`єкта нерухомого майна, передбачений пунктом 10 частини четвертої цієї статті, визначається замовником відповідно до Порядку присвоєння адрес та зазначається у проектній документації на будівництво об`єкта, документах, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів. Адреса (крім реквізиту, визначеного пунктом 10 частини четвертої цієї статті) присвоюється, змінюється, коригується, анулюється: виконавчим органом сільської, селищної, міської ради - у разі, якщо об`єкт знаходиться у межах території, на яку поширюються повноваження сільської, селищної, міської ради; місцевою державною адміністрацією - у разі, якщо об`єкт знаходиться у межах території, на яку не поширюються повноваження сільської, селищної, міської ради, а також у разі неприйняття органом з присвоєння адреси рішення про присвоєння, зміну, коригування, анулювання адреси у строк, визначений цією статтею. Виконавчий орган сільської, селищної, міської та районної у місті ради, місцева державна адміністрація або районна у місті Києві державна адміністрація (далі - орган з присвоєння адреси) протягом п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення про необхідність присвоєння адреси об`єкту нового будівництва, визначеного частиною дев`ятою статті 36 та частиною третьою статті 37 цього Закону: 1) приймає рішення про присвоєння адреси, що повинно містити відомості про ідентифікатор об`єкта будівництва; 2) оприлюднює рішення про присвоєння адреси на своєму офіційному веб-сайті (у разі наявності); 3) вносить інформацію про присвоєння адреси (у тому числі копію рішення про присвоєння адреси) до Реєстру будівельної діяльності. Адреса вважається присвоєною з дня внесення до Реєстру будівельної діяльності інформації про її присвоєння. Відомості про присвоєння адреси доводяться до відома замовника будівництва в порядку, визначеному статтею 26-1 цього Закону, у день внесення інформації про присвоєння адреси об`єкту нерухомого майна до Реєстру будівельної діяльності. У разі якщо після присвоєння адреси відбулося коригування проектної документації, що може вплинути на визначення адреси об`єкта нового будівництва (зміна місця розташування об`єкта, головного входу, зміна кількості об`єктів тощо), замовник у повідомленні про такі зміни зазначає про необхідність коригування (зміни, присвоєння, анулювання) адреси згідно з частиною шостою статті 36 та частиною сьомою статті 37 цього Закону. Орган з присвоєння адреси протягом п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення, визначеного частиною шостою статті 36 та частиною сьомою статті 37 цього Закону: 1) приймає рішення про коригування адреси, що повинно містити відомості про раніше присвоєну адресу та ідентифікатор об`єкта будівництва; 2) оприлюднює рішення про коригування адреси на своєму офіційному веб-сайті (у разі наявності); 3) вносить інформацію про коригування адреси (у тому числі копію рішення про коригування адреси) до Реєстру будівельної діяльності. Адреса вважається зміненою, присвоєною, анульованою з дня внесення до Реєстру будівельної діяльності інформації про її коригування. Рішення про коригування адреси доводиться до відома заявника в порядку, визначеному статтею 26-1 цього Закону, у день внесення інформації про коригування адреси до Реєстру будівельної діяльності. Прийняття додаткових розпорядчих документів щодо присвоєння адреси, крім визначених цією статтею, не вимагається. Підставами для зміни адреси щодо закінченого будівництвом об`єкта є: 1) зміни в адміністративно-територіальному устрої (у тому числі зміна назви області, району, населеного пункту); 2) зміна назви вулиці, її об`єднання та поділ; 3) зміна назви гідрографічного, соціально-економічного, природно-заповідного або іншого подібного об`єкта; 4) об`єднання, поділ закінчених будівництвом об`єктів, виділення частки із закінченого будівництвом об`єкта (з урахуванням вимог пункту 2 частини третьої цієї статті); 5) упорядкування нумерації об`єктів нерухомого майна у визначених цим Законом випадках та в інших випадках, встановлених Кабінетом Міністрів України в Порядку присвоєння адрес. Рішення про зміну назви адміністративно-територіальної одиниці, вулиці або назви гідрографічного, соціально-економічного, природно-заповідного або іншого подібного об`єкта є одночасно рішенням про зміну адреси. У разі якщо відповідно до законодавства прийнято рішення про зміну меж адміністративно-територіальної одиниці, об`єднання та поділу вулиці, орган з присвоєння адреси протягом 30 календарних днів здійснює впорядкування нумерації (у разі необхідності такого впорядкування). Документи для зміни адреси об`єкта нерухомого майна подаються у порядку, визначеному статтею 26-1 цього Закону. Орган з присвоєння адреси протягом п`яти робочих днів з дня отримання заяви про зміну адреси щодо закінченого будівництвом об`єкта: 1) приймає рішення про зміну адреси/відмову у зміні адреси, що повинно містити відомості про ідентифікатор закінченого будівництвом об`єкта (для об`єктів, яким присвоєно ідентифікатор до подання заяви); 2) оприлюднює рішення про зміну адреси/відмову у зміні адреси об`єкта нерухомого майна на своєму офіційному веб-сайті (у разі наявності); 3) вносить інформацію про зміну адреси/відмову у зміні адреси (у тому числі копію рішення про зміну адреси/відмову у зміні адреси) до Реєстру будівельної діяльності. Рішення про зміну адреси повинно додатково містити відомості про попередню адресу щодо закінченого будівництвом об`єкта. Рішення про відмову у зміні адреси повинно додатково містити посилання на відповідну норму (пункт, статтю) законодавства із зазначенням, що саме порушено під час оформлення та подання документів, а також відомості про те, яке саме положення поданого заявником документа не відповідає вимогам законодавства. Відомості про зміну адреси/відмову у зміні адреси об`єкта нерухомого майна доводяться до відома заявника в порядку, визначеному статтею 26-1 цього Закону, у день внесення інформації про зміну адреси/відмову у зміні адреси об`єкта нерухомого майна до Реєстру будівельної діяльності. Підставами для відмови у зміні адреси щодо закінченого будівництвом об`єкта за заявою власника (співвласника) закінченого будівництвом об`єкта (його представника) про зміну адреси є: 1) подання неповного пакета документів; 2) виявлення неповних або недостовірних відомостей у поданих документах, що підтверджено документально; 3) подання заяви особою, яка не є власником (співвласником) об`єкта нерухомого майна, щодо якого подано заяву про зміну адреси, або його (їх) представником; 4) подання заяви до органу з присвоєння адреси, який не має повноважень приймати рішення про присвоєння адреси на відповідній території. Відмова у зміні адреси щодо закінченого будівництвом об`єкта з підстав, не передбачених цією частиною, не допускається. Після усунення причин, що були підставою для відмови у зміні адреси щодо закінченого будівництвом об`єкта, заявник може повторно подати документи для зміни адреси. Присвоєння адреси самочинно збудованим об`єктам, на які визнано право власності за рішенням суду, та об`єктам, визначеним пунктом 9 розділу V "Прикінцеві положення" цього Закону, здійснюється відповідно до частин четвертої, п`ятої, сьомої - десятої статті 26-5 цього Закону після прийняття в експлуатацію таких об`єктів. 17. У разі неприйняття органом з присвоєння адреси рішення про присвоєння, зміну, анулювання адреси у строк, визначений цією статтею, заявник має право звернутися до відповідної місцевої державної адміністрації із заявою про присвоєння, зміну, коригування адреси, яка подається у порядку, визначеному статтею 26-1 цього Закону. До заяви про зміну адреси додаються документи, що подавалися органу з присвоєння адреси для зміни адреси (крім випадків, якщо такі документи подавалися в електронній формі через електронний кабінет або іншу державну інформаційну систему, інтегровану з електронною системою). Місцева державна адміністрація протягом п`яти робочих днів з дня отримання заяви про присвоєння, зміну, коригування адреси: 1) приймає рішення про присвоєння, зміну, коригування адреси/відмову у присвоєнні, зміні, коригуванні адреси, що повинно містити відомості про ідентифікатор закінченого будівництвом об`єкта (крім рішення про відмову у присвоєнні, зміні, коригуванні адреси щодо об`єктів, яким не присвоєно ідентифікатор до подання заяви); 2) оприлюднює рішення про присвоєння, зміну, коригування адреси/відмову у присвоєнні, зміні, коригуванні адреси на своєму офіційному веб-сайті (у разі наявності); 3) забезпечує внесення інформації про присвоєння, зміну, коригування адреси/ відмову у присвоєнні, зміні, коригуванні адреси (у тому числі копію рішення про присвоєння, зміну, коригування адреси/відмову у присвоєнні, зміні, коригуванні адреси) до Реєстру будівельної діяльності. Рішення про зміну, коригування адреси повинно додатково містити відомості про попередню адресу. Рішення про відмову у присвоєнні, зміні, коригуванні адреси повинно додатково містити посилання на відповідну норму (пункт, статтю) законодавства із зазначенням, що саме порушено під час оформлення та подання документів, а також відомості про те, яке саме положення поданого заявником документа не відповідає вимогам законодавства. Відомості про присвоєння, зміну, коригування адреси/відмову у присвоєнні, зміні, коригуванні адреси доводяться до відома заявника в порядку, визначеному статтею 26-1 цього Закону, у день внесення інформації про присвоєння, зміну, коригування адреси/відмову у присвоєнні, зміні, коригуванні адреси до Реєстру будівельної діяльності. У день внесення відомостей про присвоєння, зміну, коригування адреси/відмову у присвоєнні, зміні, коригуванні адреси до Реєстру будівельної діяльності програмні засоби електронної системи забезпечують автоматичне направлення до органу з присвоєння адреси повідомлення про присвоєння, зміну, коригування адреси до відома. Підставами для відмови у прийнятті місцевою державною адміністрацією рішення про присвоєння, зміну, коригування адреси є: 1) розміщення об`єкта за межами території, на яку поширюються повноваження місцевої державної адміністрації; 2) наявність у Реєстрі будівельної діяльності рішення органу з присвоєння адреси з цього питання; 3) наявність підстав, визначених частиною п`ятнадцятою цієї статті, - у разі зміни адреси щодо закінченого будівництвом об`єкта. Органу з присвоєння адреси забороняється вимагати від замовника додаткові документи для прийняття рішення про присвоєння, зміну, коригування адреси, якщо вони не передбачені цим Законом. Додаткові документи та інформацію, необхідні для прийняття рішення про присвоєння, зміну, коригування адреси, орган з присвоєння адреси отримує відповідно до частини восьмої статті 9 Закону України "Про адміністративні послуги". Орган з присвоєння адреси при виконанні повноважень, визначених цією статтею, має право доступу до інформаційних ресурсів та баз даних в обсязі та порядку, встановлених Кабінетом Міністрів України в Порядку визначення адрес. Портал електронної системи повинен забезпечувати юридичним та фізичним особам можливість пошуку відомостей про присвоєння (зміну) адреси (у тому числі копії таких рішень), у тому числі за: 1) адміністративно-територіальною одиницею (Автономна Республіка Крим, область, район, місто, район в місті, селище і село); 2) датою або періодом прийняття рішення; 3) кадастровим номером земельної ділянки, на якій розташований об`єкт; 4) ідентифікатором об`єкта будівництва та закінченого будівництвом об`єкта; 5) адресою. Відповідно із п.п. 50-53 Постанови КМУ від 7 липня 2021 року № 690 «Про затвердження Порядку присвоєння адрес об`єктам будівництва, об`єктам нерухомого майна». Упорядкування нумерації об`єктів нерухомого майна здійснюється: у випадку виявлення невідповідності адреси фактичному розташуванню об`єкта; у випадку виявлення дублювання адрес існуючих об`єктів державної або комунальної власності; у випадку подвоєння адрес внаслідок об`єднання населених пунктів; у випадках, визначених пунктами 9, 10 та 41 цього Порядку; у випадках, встановлених законодавством та цим Порядком. Упорядкування нумерації будинків здійснюється з використанням Реєстру будівельної діяльності. У разі виявлення дублювання номерів об`єктів нерухомого майна, один чи більше з яких не є об`єктами державної чи комунальної власності та не підпадають під випадки, зазначені у пункті 50 цього Порядку, зміна, коригування адреси здійснюються на підставі рішення суду. У разі коли всі окремі частини об`єкта з однаковими адресами є комунальною або державною власністю та належать одному власнику, їх адреси можуть бути змінені в порядку, визначеному пунктом 53 цього Порядку, або в порядку, передбаченому у зв`язку із зміною, коригуванням адреси. Упорядкування нумерації окремих частин об`єкта здійснюється органом з присвоєння адреси за поданням органу, якому належить право власності або оперативного управління зазначеним об`єктом. У разі виявлення дублювання номерів окремих частин об`єкта упорядкування нумерації окремих частин об`єкта може здійснюватися виключно за рішенням суду (крім випадку, визначеного абзацом другим пункту 52 цього Порядку). Упорядкування нумерації окремих частин об`єкта здійснюється з використанням Реєстру будівельної діяльності. Частиною 3 статті 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01 липня 2004 року №1952-IV передбачено, що право на нерухоме майно та їх обтяження, які підлягають державній реєстрації відповідно до Закону, виникають з моменту такої реєстрації. Відповідно до частини 4 статті 3 цього Закону, права на нерухоме майно та їх обтяження, що виникли до набрання чинності цим Законом, визнаються дійсними у разі відсутності їх державної реєстрації, передбаченої цим Законом, за таких умов: якщо реєстрація прав та їх обтяжень була проведена відповідно до законодавства яке діяло на момент їх виникнення, або якщо на момент виникнення прав та їх обтяжень діяло законодавство, що не передбачало обов`язкової реєстрації таких прав. Пунктом 1.3 Тимчасового Положення про порядок реєстрації права власності на нерухоме майно, затвердженого наказом Міністерства\~юстиції України\~від 07\~лютого 2002\~року №7/5 (втратило чинність 01 січня 2013 року) було передбачено, що Державна реєстрація прав проводиться реєстраторами бюро технічної інвентаризації у межах встановлених адміністративно-територіальних одиниць, обслуговування на території яких здійснюється БТІ, створеними до набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень» та інших законодавчих актів України» та підключеними до Реєстру прав власності на нерухоме майно. Відповідно до п.п. 4.15 п. 4 гл. 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 року за № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.02.2012 року за № 282/20595, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно, крім випадків, передбачених пунктом 3 глави 7 розділу I цього Порядку, та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна. Як зазначено в п.п 4.18 п. 4 гл. 10 розділу ІІ зазначеного Порядку за відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз`яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку. Згідно частин\~першої та\~другої статті 49 Закону України «Про нотаріат», нотаріус відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо вчинення такої дії суперечить законодавству України. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). У п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. Відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Згідно зі ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Частиною першою статті 319 ЦК України, встановлено, що здійснення права власності полягає у володінні, користуванні, розпорядженні своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно зі ст. 392 ЦК України, власник може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Відповідно до ст. 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Згідно зі ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1218 ЦК України зазначено, що до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцю з моменту відкриття спадщини. Судом встановлено, що позивачі є спадкоємцями за законом після смерті [PERSON] , у том числі на житловий будинок [ADDRESS] . Однак, отримати свідоцтво про право на спадщину за законом на житловий будинок позивачі не можуть, оскільки ними не подано нотаріусу всіх документів, що необхідні для видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Крім того, за вищезазначеною адресою у Державному реєстрі речових прав зареєстрований ще один житловий будинок, який перебуває у власності інших осіб, тобто виявилось дублювання номерів об`єктів нерухомого майна, коригування яких можливо здійснити лише на підставі рішення суду. Іншого шляху, ніж визнання права власності на вказане спадкове майно в судовому порядку, у позивача немає. Враховуючи вищенаведене, суд, на підставі наявних у справі доказів, прийшов до висновку про необхідність задоволення позовних вимог про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом. Виходячи з аналізу чинного законодавства та встановлених обставин справи, оцінивши представлені в силу положень ст. 81 ЦПК України докази, суд приходить до висновку, що вони повністю узгоджуються між собою, не містять внутрішніх протиріч, і у своїй сукупності є достатніми, для того щоб дійти висновку про задоволення позовних вимог позивачів.

Outcome: approved