Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-20 00:00:00

Позивач [PERSON] \~звернувся до\~Ужгородського міськрайонного\~суду з\~позовом до відділу освіти молоді та спорту, культури і туризму Керецьківської сільської ради Хустського району Закарпатської області (відповідача) в якому просить визнати незаконним та скасувати наказ «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] » від 22.09.2022 №87. Свої позовні вимоги позивач мотивує тим, що вказаним наказом його протиправно, за відсутності на це законних підстав, притягнуто до дисциплінарної відповідальності та оголошено догану за систематичне невиконання без поважних причин посадових обов`язків. Однак, у вказаному наказі не наведено обставин, у чому саме полягало неналежне виконання позивачем своїх посадових обов`язків. Не обґрунтовано у чому полягає систематичне невиконання без поважних причин обов`язків директора закладу освіти. 16.03.2023 року судом відкрито провадження по справі, призначено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження. 11.04.2023 відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому він просить відмовити позивачу у задоволенні позову. Свої доводи обґрунтовує, зокрема тим, що позивачем пропущено строк звернення з даною позовною заявою до суду. Стосовно доводів про те, що в оскаржуваному наказі не зазначено на підставі якої, статті нормативного акту позивач притягається до відповідальності, а також не обґрунтовано в чому полягає систематичне невиконання без поважних причин обов`язків директора, то тут варто зазначити, що в наказі «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] »№ 87 від 22 вересня 2022 року зазначено підставу винесення даного наказу - Акт службового розслідування за фактом порушення невиплати авансу вчителям Керецьківського закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Керецьківської сільської ради від 07 вересня 2022 року, в якому зазначено посилання на норми нормативноправових актів, які було порушено позивачем, а також чітко обґрунтовано в чому полягає систематичне порушення. Так відповідно до ст. 115 КЗпП та ст. 24 Закону України «Про оплату праці» зарплата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або актом роботодавця, але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує 16 календарних днів, і не пізніше 7 днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата. Оскільки позивачем неналежно виконувалися обов`язки щодо оплати праці працівників, це ставило їх у скрутне матеріальне становище та порушувало конституційне право на оплату праці, в зв`язку з цим працівники навіть були змушені звертатися до Офіційного інтернет-представництва Президента України, і лише після того звернення працівникам було виплачено аванс. Щодо доводів позивача про те, що відповідачем було проведено повну комплексну перевірку закладу освіти, яку згідно з п.1 ст. постанови КМУ від 13 березня 2022 року №303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» то слід зазначити, що Відділ освіти, молоді та спорту, культури та туризму Керецьківської сільської ради не є органом державного нагляду, а в даному випадку між Керецьківським закладом загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів та Відділом освіти, молоді та спорту, культури та туризму існують управлінські відносини, оскільки Керецьківська сільська рада Хустського району Закарпатської області є засновником даного навчального закладу, а отже дане службове розслідування не підпадає під норми наведеної постанови. 05.03.2024 року від представника позивача Резуненка О.А. надійшло клопотання про зупинення провадження у справі до винесення рішення по справі №308/5136/23. Ухвалою суду від 05.03.2024 року зупинено провадження у справі № 308/3244/23 за позовом [PERSON] , в інтересах якого діє представник, адвокат Резуненко О.А. до Відділу освіти, молоді та спорту, культури і туризму Керецьківської сільської ради Хустського району Закарпатської області, про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності - до набрання законної сили судовим рішенням №308/5136/23 за позовом [PERSON] до Відділу освіти, молоді та спорту, культури і туризму Керецьківської сільської ради Хустського району Закарпатської області про визнання незаконними та скасування наказів про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середньомісячного заробітку за час вимушеного прогулу та стягнення моральної шкоди. 30.05.2024 року від представника позивача Резуненка О.А. надійшла заява про відкликання заяви про зупинення провадження у справі, а також заява про відновлення провадження у справі. 10.12.2024 року представником позивача адвокатом Резуненко О.А. подано клопотання про відновлення провадження у справі, у зв`язку з тим, що 17.09.2024 року Закарпатським апеляційним судом розглянуто справу №308/5136/23, тобто відпала обставина, яка зумовлювала зупинення справи. Ухвалою суду від 10.12.2024 поновлено провадження у справі, призначено справу до судового розгляду. У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив позов задоволити. Відповідач явку свого уповноваженого представника у судове засідання не забезпечив, хоча був належним чином повідомлений про час та місце проведення судового засідання. Так відповідач має зареєстрований електронний кабінет у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, отже, ухвала суду та судова повістка, направлялись відповідачу в електронній формі до електронного кабінету такої особи, що підтверджується довідкою про доставку електронного документа 11.12.2024. Вирішуючи питання про можливість розгляд у справи у даному судовому засіданні суд враховує наступне. Відповідно до ч.3 ст.13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Судом вжито заходи для повідомлення учасників прави про час та місце розгляду справи, забезпечивши можливість з`явитися до суду і реалізувати свої процесуальні права. За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається. Таким чином, на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами. Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Крім того, суд звертає увагу на те, що на даний час карантинні обмеження, запровадження військового стану, не обмежують права учасників судового засідання на доступ до суду та дозволяють їм приймати участь у судових засіданнях в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою власних технічних засобів із власних приміщень. Проте, такого клопотання відповідачем не заявлено. Виходячи з наведеного, а також враховуючи норми статті 223 ЦПК України, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та проводить його в даному судовому засіданні за відсутності належним чином повідомленого представника відповідача на підставі доказів наявних у справі. Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов до наступного висновку. Згідно з ч. 1, 2ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах. Частина 3 ст. 12 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено, що на підставі наказу відділу освіти Свалявської районної державної адміністрації Закарпатської області від 30.06.2020 №27-к з директором Керецьківської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Свалявської районної ради Закарпатської області [PERSON] з 30 червня 2020 року припинено безстроковий трудовий договір та укладено з ним контракт строком на шість років з 1 липня 2020 року по 30 червня 2026 року (а.с.9). Відповідно до статті 21 Кодексу законів про працю України (далі КЗпП) контракт є особливою формою трудового договору. У свою чергу трудовим договором є угода між працівником і роботодавцем (роботодавцем - фізичною особою), за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, а роботодавець (роботодавець - фізична особа) зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін. Трудовим договором можуть встановлюватися умови щодо виконання робіт, які вимагають професійної та/або часткової професійної кваліфікації, а також умови щодо виконання робіт, які не потребують наявності у особи професійної або часткової професійної кваліфікації. Відповідно до статті 139 КЗпП працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватись трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Статтею 140 КЗпП України визначено, що трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохочення за сумлінну працю. У трудових колективах створюється обстановка нетерпимості до порушень трудової дисципліни, суворої товариської вимогливості до працівників, які несумлінно виконують трудові обов`язки. Щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу. Статтею 147 КЗпП України передбачено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана або звільнення. Відповідно до наказу відділу освіти, молоді та спорту, культури і туризму Керецьківської сільської ради №87 від 22.09.2022 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] », яким оголошено догану директору Керецьківського закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Керецьківської сільської ради [PERSON] , такий було винесено на підставі акту від 07.09.2022 у зв`язку із системними порушеннями при виконанні обов`язків та відсутністю у пояснювальній записці [PERSON] обґрунтованих причин невиконання обов`язків директора закладу освіти протягом значного періоду (а.с.17). При цьому у резолютивній частині наказу (п.1) вказано, що догану оголошено за систематичне невиконання без поважних причин обов`язків директора закладу освіти. Відповідно до ч. 1ст. 148 цього Кодексу дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Суб`єктом дисциплінарного проступку є фізична осудна особа, яка перебуває у трудових правовідносинах (працівник) та вчинила дисциплінарний проступок. Об`єктом дисциплінарного проступку є внутрішній трудовий розпорядок, зокрема такий його елемент, як трудові обов`язки. Суб`єктивною стороною дисциплінарного проступку є вина, тобто психічне ставлення працівника до вчинюваної дії чи бездіяльності та її наслідків, виражене у формі умислу або необережності. Умисел означає, що працівник усвідомлював протиправний характер своєї поведінки (дії або бездіяльності), передбачав її шкідливі наслідки і бажав їх настання або свідомо припускав їх настання. Необережність означає, що працівник усвідомлював протиправність своєї поведінки (дії або бездіяльності), передбачав її шкідливі наслідки, проте легковажно розраховував на їх відвернення або не передбачав, хоча повинен був і міг їх передбачити. Дисциплінарне стягнення - передбачений в нормативно-правовому акті захід примусового впливу, що застосовується органом, якому надано право прийняття на роботу даного працівника відповідно до його компетенції, за вчинений дисциплінарний проступок. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними. Протиправною є дія або бездіяльність працівника, який порушує вимоги законодавства про працю, локальних актів, наказів або розпоряджень роботодавця, що встановлюють трудові обов`язки працівника. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна з важливих ознак порушення трудової дисципліни. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. Як установлено судом, підставою для винесення відповідачем оскаржуваного наказу №87 від 22.09.2022 року, яким [PERSON] оголошено догану, слугував акт службового розслідування від 07.09.2022 (а.с.10-12). З акту від 07.09.2022 встановлено, що службове розслідування здійснювалось комісією, створеною Розпорядженням Керецьківського сільського голови №139 від 05.09.2022, за фактом порушення невиплати авансу вчителям Керецьківського закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Керецьківської сільської ради (за заявою [PERSON] до Офіційного інтернет-представництва Президента від 29.08.2022 року). До складу комісії увійшли: начальник відділу освіти, молоді та спорту, культури і туризму Керецьківської сільської ради Остолош Г.І., в.о.головного бухгалтера відділу освіти, молоді та спорту, культури і туризму Керецьківської сільської ради Чумаченко М.М., начальник фінансового відділу Керецьківської сільської ради Белей А.І., заступник сільського голови з питань діяльності виконавчих органів влади Бучмея М.І., головний бухгалтер Керецьківської сільської ради Стеблей В.Д. Комісією було вивчено питання щодо встановлення причин невиплати авансу за серпень працівникам Керецьківського закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів. Опрацювавши документи, які стосуються виплати заробітної плати заявнику [PERSON] , комісією було виявлено, що частину серпня заявниця перебувала у відпустці. Щоб з`ясувати терміни відпустки [PERSON] , комісія мала ознайомитися із наказом керівника закладу про відпустку працівниці та табелем обліку робочого часу (відповідно до Закону України «Про відпустки»). Встановлено, що підписаний керівником наказ відсутній, у книзі реєстрації наказів з кадрових питань не зареєстрований (останній запис у книзі наказів з кадрових питань від 30.12.2021 року № 74-K), а книга реєстрації наказів з кадрових питань належним чином не оформлена - не прошита, сторінки не пронумеровано, не зазначено дати початку ведення (Лист Мінпраці та соцполітики України від 19.10.2005 р. №09-487). Підстави внесення даних про відпустку працівника до табеля відсутні. Табель обліку робочого часу за липень керівником не затверджений, а у затвердженому табелі за серпень виявлені виправлення. За першу половину серпня [PERSON] було нараховано заробітну плату в сумі 9000 грн. Відповідно до ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» підставою для бухгалтерського обліку операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення таких операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення такої операції, а якщо це неможливо, то безпосередньо після її закінчення. А зведені документи фінансової діяльності повинні мати затверджені обов`язкові реквізити, у тому числі підпис керівника та бухгалтера, печатку закладу освіти. Відомість нарахування заробітної плати Керецьківського закладу загальної середньої освіти I-III ступенів за серпень не підписана керівником та головним бухгалтером закладу, а існує тільки у електронному вигляді. Впорядковані, належним чином завірені та підшиті бухгалтерські документи за попередні місяці відсутні, що порушує підп.14 п.2 розділу IV Правил організації діловодства та архівного зберігання документів (Розрахунково-платіжні відомості (особові рахунки) працівників установи систематизуються в межах року за прізвищами в алфавітному порядку, а відомості на виплату грошей (відомості нарахування заробітної плати) формуються щомісяця в межах року). Головний бухгалтер Керецьківського закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів надіслав лист до відділу освіти, молоді та спорту, культури і туризму Керецьківської сільської ради із проханням профінансувати аванс для закладу 17.08.2022 року, що було зроблено 17.08.2022 року. Згідно реєстру бюджетних фінансових зобов`язань (далі реєстр) документи на виплату заробітної плати за першу половину серпня завантажені бухгалтером у систему дистанційного обслуговування казначейства «Клієнт Казначейства» (далі СДО) 18.08.2022 року, але на опрацювання до працівників казначейства не надійшли, адже не були завізовані електронною печаткою установи, яку не наклав директор (електронна печатка закріплена за керівником закладу), що підтверджує історія змін статусів документів у СДО. Наступне завантаження документів на виплату заробітної плати відбулося 23.08.2022 року о 9.36 год. Зареєстровано та взято на облік казначейством 23.08.2022 року 09.43 год. та оплачено 30.08.2022 року. Фактично аванс працівникам закладу освіти був виплачений наступного дня після звернення [PERSON] . Комісією був надісланий запит до казначейської служби для визначення причин затримки виплат заробітної плати. Під час службового розслідування було виявлено й інші порушення у роботі закладу освіти. За результатами службового розслідування комісія вирішила: 1.Рекомендувати Засновнику Керецьківського закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів ініціювати комплексне вивчення фінансової, господарської, кадрової, основної діяльності закладу освіти. 2.Заслухати пояснення директора та головного бухгалтера Керецьківського ЗЗСО І-ІІІ ступенів щодо ситуації, яка склалася, у присутності представників постійної депутатської комісії з питань освіти, культури, охорони здоров?я, туризму, рекреації, молоді та спорту сільської ради. 3.Рекомендувати начальнику відділу освіти, молоді та спорту, культури і туризму Керецьківської сільської ради притягнути до відповідальності керівника Керецьківського закладу загальної середньої освіти І-III ступенів Керецьківської сільської ради у зв?язку із грубими порушеннями чинного законодавства. 4.Рекомендувати директору Керецьківського закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів притягнути до відповідальності головного бухгалтера та секретаря закладу освіти за грубі порушення чинного законодавства. Як вбачається з письмового пояснення [PERSON] , наданого комісії, службовим розслідуванням було виявлено недоліки у веденні документації секретарем закладу освіти [PERSON] та бухгалтера [PERSON] . Аванс виплачено з деякими запізненнями. Виявлені в роботі закладу недоліки було виправлено. Комісії надано всі накази на відпустки, табелі обліку робочого часу, відомості нарахування заробітної плати, завірені директором за весь 2022 рік, завірені і прошиті накази з основної діяльності. У пояснюючій записці від 16.09.2022 секретар-друкарка Керецьківської ЗЗСО І-ІІІ ступенів, повідомила директору [PERSON] що книга наказів за 2021 рік закінчена 30.12.2021 прошита та пронумерована. Накази за 2022 рік у друкованому вигляді всі підшиті в окремій папці і зареєстровані в журналі реєстрації наказів. У пояснюючій записці від 20.09.2022 бухгалтер Керецьківської ЗЗСО І-ІІІ ступенів, повідомила директору [PERSON] , що 18.08.2022 завантажила документи на виплату заробітної плати за першу половину серпня у систему дистанційного обслуговування казначейства «клієнт казначейство». Цією ж самою датою було проведено візування даних документів, але по невідомій їй причині документи не були завізовані електронною печаткою. Припускає, що можливо це сталося по причині технічного збою. Ця проблема була виявлена 23 серпня 2022 року зранку після чого було здійснено повторне завантаження документів у СДО, а також повторно завізовано в повному обсязі. Як зазначив Верховний суд у своїй постанові від 18.03.2021 року у справі № 219/2474/19, під порушенням трудової дисципліни слід розуміти винне протиправне невиконання або неналежне виконання працівником покладених на нього трудових обов`язків. Вина, як одна з ознак порушення трудової дисципліни, є цілком необхідною для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності. Крім того, Верховний Суд у постанові від 24 липня 2019 року у справі №359/4316/17 виснував, що для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності не має значення, чи призвів вчинений ним дисциплінарний проступок до настання реальних негативних наслідків - для накладення дисциплінарного стягнення цілком достатньо фіксації самого факту винного вчиненого працівником порушення трудової дисципліни, а наявність чи відсутність шкідливих наслідків може бути врахована тільки при визначенні тяжкості проступку та виборі виду дисциплінарного стягнення. Відповідно до ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. Процедура оголошення догани передбачає собою фіксацію факту вчинення порушення трудової дисципліни, отримання від працівника письмового пояснення або складання акту, якщо працівник відмовляється надати пояснення, видання наказу про оголошення догани. Так, у наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Наказ про накладення дисциплінарного стягнення повинен обов`язково містити нормативне посилання, тобто роботодавець має зазначити назву, статтю, її частину, абзац, пункт, підпункт нормативно-правового акта чи акта локального нормотворення, на підставі якого працівник притягується до дисциплінарної відповідальності. Виконання всіх цих вимог є безумовною запорукою правильного та законного оформлення прийнятого роботодавцем рішення, що одночасно виступає гарантією дотримання трудових прав працівників. Такий висновок суду узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 22 липня 2020 року у справі № 554/9493/17 (провадження № 61-38286св18). Судом встановлено, що підставою притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача у вигляді догани за оскаржуваним наказом №87 від 22.09.2022 року слугував акт службової перевірки від 07.09.2022, яким встановлено системні порушення при виконанні обов`язків та відсутність у пояснювальній записці [PERSON] обґрунтованих причин невиконання обов`язків директора закладу освіти протягом значного періоду При цьому, оспорений наказ про звільнення не містить конкретизації інкримінованих [PERSON] системних (систематичних) порушень виконуваних обов`язків. Крім того, відповідачем не доведено вчинення позивачем дисциплінарного проступку, який би можна було кваліфікувати як системне (систематичне) невиконання обов`язків. Так, позивач був призначений на посаду директора у Керецьківську ЗОШ І-ІІІ ступенів Свалявської районної ради Закарпатської області на підставі трудової угоди (контракту) на 6 років з 01.07.2020 по 30.06.2026, укладеного між ним та відділом освіти Свалявської РДА від 30.06.2020 Контрактом визначається яку саме роботу зобов`язується виконувати працівник. Однак, в оскаржуваному наказі не вказано, які обов`язки, покладені на позивача як працівника останній не виконував. Крім того, виявлені недоліки в роботі очолюваного позивачем навчального закладу не можна трактувати як такі, що мають системний чи систематичний характер. Зокрема, службове розслідування, результатом якого було накладення на позивача дисциплінарного стягнення (акт службового розслідування від 07.09.2022) стосувався одного випадку - невиплати авансу вчителям Керецьківського закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Керецьківської сільської ради (за заявою [PERSON] до Офіційного інтернет-представництва Президента від 29.08.2022 року) під час якої виявлено окремі недоліки в організації діловодства, які з письмового пояснення позивача було усунуто. При цьому викладені відповідальними працівниками та самим позивачем у пояснювальних записках доводи є слушними та надають логічне пояснення ситуації, що мала місце в даному конкретному випадку. Підтвердженням цьому також є рекомендація комісії засновнику Керецьківського закладу загальної середньої освіти І-ІІ ступенів ініціювати комплексне вивчення фінансової, господарської, кадрової, основної діяльності закладу освіти, яка б могла підтвердити чи спростувати системність порушень в очолюваному позивачем закладі освіти. Щодо систематичного невиконання без поважних причин обов`язків директора закладу освіти як зазначено у формулюванні наказу №87 від 22.09.2022 (п.1 резолютивної частини), то суд констатує наступне. У постанові Верховного\~Суду від\~26.06.2024\~щодо справи\~№\~753/646/22 зроблено висновок про те, що систематичним невиконанням обов`язків вважається таке, що вчинене працівником, який раніше допускав порушення покладених на нього обов`язків і притягувався за це до дисциплінарної відповідальності, проте застосовані заходи дисциплінарного стягнення не дали позитивних наслідків і працівник знову вчинив дисциплінарний проступок. Однак, матеріали справи не містять відомостей про те, що до [PERSON] раніше вже було застосовано заходи дисциплінарного стягнення (два і більше разів) та що зазначені дисциплінарні стягнення є чинними і не скасовані в судовому порядку. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Відповідно до ч. 3 ст.12, ч. 1, 6 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У відповідності до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за систематичне не невиконання трудових обов`язків не відповідає вимогам трудового законодавства, а відтак є незаконним та підлягає скасуванню. При цьому суд вважає за необхідне наголосити на тім, що Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Відтак, суд враховує положення практики Європейського Суду з прав людини про те, що право на обґрунтоване рішення не вимагає детальної відповіді судового рішення на всі доводи, висловлені сторонами. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29). Згідно з ч.ч. 1, 2 ст.141ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову-на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача. Враховуючи задоволення позову з відповідача належить стягнути сплачений позивачем судовий збір у розмірі 1073,60грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved