Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-21 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача Першої фастівської нотаріальної контори про припинення дії, яка порушує право, шляхом скасування заборони на квартиру [ADDRESS] . Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що є спадкоємцем першої черги спадкування як дружина спадкодавця. При зверненні до нотаріуса із заявою про оформлення права на спадкове майно із Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна їй стало відомо, що спадкова квартира обтяжена Фастівською міською держнотконторою забороною на підставі договору застави 2-4422 від 05.11.1997 року. Обтяження квартири було здійснено на підставі укладеного 04.11.1997 року між [PERSON] та Банком «Україна» Договору застави, для забезпечення виконання зобов`язаннь перед банком, що випливали з кредитного договору. Ще в 1998 році спадкодавцем було погашено кредит. Запис про обтяження нерухомого майна [PERSON] забороною було внесено реєстратором Фастівською міською державною но ареальною конторою 21 серпня 2024 року, реєстраційний номер обтяження 1252677. Постановою від 22.11.2024 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватним нотаріусом Фастівського районного нотаріального округу Київської області Чернишовою О.А. було відмовлено у знятті заборони відчуження нерухомого майна в зв`язку із відсутністю повідомлення кредитора про погашення позики. Станом на 14.11.2024 року згідно даних Автоматизованої системи виконавчих проваджень виконавчі документи, за якими боржником являється [PERSON] на виконанні Фастівського відділу ДВС у Фастівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) не перебувають. Просить припинити дію обтяження нерухомого майна шляхом скасування заборони на квартиру [ADDRESS] . Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 12 грудня 2024 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін в судове засідання. 23.12.2024 року від відповідача надійшов Лист № 1129/01-16 від 18.12.2024 року в якому державний нотаріус просить справу слухати без представника Першої фастівської державної нотаріальної контори з урахуванням фактичних обставин справи. Позивач в судове засідання надала заяву в якій просить справу слухати у її відсутність, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою технічного засобу не здійснюється. Дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Згідно ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. При дослідженні письмових матеріалів справи судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серії [NUMBER] виданого Фастівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. київ) від 28.02.2023. Відповідно до Довідки від 24.09.2024 року № 81 КП Фастівське Бюро технічної інвентаризації згідно архівних даних станом на 01.01.2013 рік квартира [ADDRESS] зареєстровано на ім.»я [PERSON] , на підставі Договору купівлі-продажу, посвідченого Остапенко К.О., державним нотаріусом Фастівської міської державної нотаріальної контори 18.09.1997 року, р.2-3767, зареєстрованого Фастівським БТІ 18.09.1997 року в книзі № 89, р.7998. Згідно Довідки щодо кола спадкоємців № 719/01-16 від 22.11.2024 року виданої приватним нотаріусом Чернишовою О.А. Фастівського районного нотаріального округу Київської області, після смерті [PERSON] заведено спадкову справу № 71896175. Спадкоємцем за законом, що прийняла спадщину є дружина спадкодавця [PERSON] , яка відноситься до першої черги спадкоємців за законом. Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 22 листопада 2024 року приватним нотаріусом Чернишовою О.А. Фастівського районного нотаріального округу Київської області відмовлено позивачу у вчиненні нотаріальної дії знятті заборони відчуження нерухомого майна квартири [ADDRESS] у зв`язку з тим, що вчинення такої нотаріальної дії суперечить законові та подані не всі відомості та документи, необхідні для вчинення такої нотаріальної дії. Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна № 404983391 від 22.11.2024, щодо суб`єкта існує заборона на нерухоме майно, реєстраційний номер обтяження 1252677 (архівний запис), зареєстровано 21.08.2004, реєстратором: Фастівська міська державна нотаріальна контора, підстава обтяження: договір застави, 2-4423, 05.11.1997. Згідно Довідки № 98689-8 від 14.11.2024 року Фастівського ВДВС у Фастівському районі Київської області ЦМУ МЮ (м. Київ), при перевірці відомостей програмного забезпечення АСВП «Державний виконавець» станом на день відповіді (14.11.2024) виконавчих проваджень де боржником є [PERSON] на виконанні у Фастівському відділі ДВС У Фастівському районі Київської області ЦМУМЮ (м. Київ) не перебуває та не надходило. Згідно із ч. 1 ст.41Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Відповідно до ч. 1 ст.317ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Частина перша статті 319 ЦК України визначено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ч. 1 ст.321ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно п. 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 5 від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Згідно ч. 4 ст.59Закону України«Про виконавчепровадження» підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду (ч. 5 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження»). Накладення арешту на квартиру [ADDRESS] яка належить спадкодавцю і уввійшла до складу спадщини після смерті [PERSON] перешкоджає спадкоємцю позивачу по справі розпоряджатися вказаним майном. Згідно ст. 76-77 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. У відповідності до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. За таких обставин, оцінюючи належність, допустимість доказів окремо, а також достатність і взаємозв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги про зняття арешту з майна позивача є обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.

Outcome: approved