Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-27 00:00:00

01.12.2023 АТ «Акцент-Банк» звернулося до Деснянського районного суду м. Чернігова з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором № б/н від 27.02.2017 у розмірі 45\~914 грн 96 коп., мотивуючи свої вимоги неналежним виконанням відповідачем умов договору. Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Чернігова від 20.12.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено судове засідання для розгляду справи по суті. Заочним рішенням Деснянського районного суду м. Чернігова від 30.01.2024 частково задоволено позов АТ "Акцент-Банк" до [PERSON] про стягнення заборгованості; стягнуто з [PERSON] на користь АТ «Акцент-Банк» заборгованість за кредитним договором № б/н від 27.02.2017 у розмірі 26 995 грн 07 коп.; у задоволенні решти позовних вимог відмовлено; стягнуто з [PERSON] на користь АТ «Акцент-Банк» 1\~577 грн 92 коп. у відшкодування витрат по сплаті судового збору (а.с. 52-54). 30.08.2024 [PERSON] через адвоката Зачепіло З.Я. засобами поштового зв`язку звернувся до Деснянського районного суду м. Чернігова із заявою про перегляд вищевказаного заочного рішення. Заява обґрунтована тим, що відповідач не був повідомлений про дату, час і місце розгляду даної справи, а також судом не враховано всі обставини, які мають істотне значення для правильного вирішення справи. 12.10.2024 представник позивача через систему «Електронний суд» подав заперечення на заяву про перегляд заочного рішення, в якій просив відмовити в її задоволенні. Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 23.12.2024 за заявою відповідача поновлено строк на подання заяви про перегляд заочного рішення та скасовано заочне рішення Деснянського районного суду м. Чернігова від 30.01.2024 у цивільній\~справі № 750/18169/23 за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості; призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 28.01.2025. У судове засідання 28.01.2025 сторони не з`явилися, представник позивача у позовній заяві просив справу розглядати без його участі, відповідач через канцелярію суду подав письмову заяву, в якій зазначив, що заперечує проти позову в частині стягнення відсотків та просить справу розглядати без його участі. Згідно вимог частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі за текстом ЦПК України) фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлено,\~що 27.02.2017\~ [PERSON] приєднався до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку з метою отримання банківських послуг та відкриття банківського рахунку. На підставі анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку, відповідачу надано кредит у вигляді встановлення кредитного ліміту на його банківський рахунок зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 44,40% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом та видано платіжну картку (а.с. 8). Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана анкета-заява разом з Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами, які викладені на банківському сайті https://a-bank.com.ua/terms, складає між ним та Банком кредитний договір, що підтверджується підписом в анкеті-заяві (а.с. 8).\~ Також [PERSON] засвідчив, що він ознайомився з договором про надання банківських послуг до його укладення і погодився з його умовами, примірник договору про надання банківських послуг погодився отримати шляхом самостійної роздруківки з офіційного сайту. Відповідач зобов`язався виконувати вимоги Умов та Правил надання банківських послуг, а також регулярно самостійно знайомитися з їх змінами на сайті А-банку (а.с. 8). Із довідки за картами АТ «Акцент-Банк» убачається, що відповідачу відкрито рахунок № [NUMBER] та видано наступні картки: № [NUMBER] , строком дії до вересня місяця 2021 року; № [NUMBER] , строком дії до вересня місяця 2026 року (а.с. 18). Згідно з довідкою за лімітами АТ «Акцент-Банк» клієнту [PERSON] 27.02.2017 встановлено кредитний ліміт у розмірі 19\~800,00 грн, який неодноразово змінювався, востаннє кредитний ліміт збільшено 25.04.2023 до 27\~000,00 грн (а.с. 19). Як убачається з виписки по картці від 27.10.2023 № SAMABWFC00000900582 за період з 27.02.2017 до 27.10.2023, відповідач [PERSON] отримував кредитні кошти та користувався ними, періодично погашаючи заборгованість (а.с. 9-17). Позивачем зазначено, що свої зобов`язання за договором він виконав у повному обсязі та надав відповідачу можливість розпоряджатися кредитними коштами на умовах, передбачених договором та в межах встановленого кредитного ліміту, однак, відповідач свої зобов`язання за договором належним чином не виконував, у зв`язку з чим утворилася заборгованість. Із розрахунку заборгованості за договором, наданого позивачем, убачається, що заборгованість відповідача за вказаним договором станом на 27.10.2023 становить 45 914 грн 96 коп., до якої входить: 26\~995 грн 07 коп. -\~заборгованість за кредитом; 18 919 грн 89 коп.\~- заборгованість по відсоткам (а.с. 5-7). Відповідно до частин першої, другої статті 207 Цивільного кодексу України (далі за текстом - ЦК України) правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом статті 634 цього Кодексу, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ «Акцент-Банк»). Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. За змістом статті 1056-1 ЦК України, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Згідно із частиною першою статті 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Таким чином, в разі укладення кредитного договору, проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом та договірні. Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд зауважує, що позивачем не доведено узгодження між сторонами договору № б/н від 27.02.2017 таких істотних умов, як суму кредиту, розмір відсотків за користування кредитними коштами, штрафу за прострочення за кредитом, пені за прострочку за кредитом, так і порядок їх нарахування та сплати, адже підписана відповідачем [PERSON] анкета-заява від 27.02.2017 не містить узгодженої сторонами договору ні суми кредиту, ні розміру процентної ставки, ні розміру штрафів та пені за користування кредитними коштами. Позивач, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просить, крім тіла кредиту (сума, яку фактично отримав в борг позичальник), стягнути з відповідача заборгованість за процентами за користування кредитом. Обґрунтовуючи право вимоги в цій частині, в тому числі їх розмір і порядок нарахування, позивач посилається на розрахунок заборгованості, заяву позичальника, Витяг з Умов та Правил надання банківських послуг в Акцент-Банку та Тарифи банку. До кредитного договору банк додав витяг з Умов та Правил надання банківських послуг та витяг з Тарифів користування кредитною карткою «Універсальна», «Універсальна GOLD», які відповідачем не підписано (а.с. 20-27). Як вбачається з витягу з Тарифів користування кредитною карткою «Універсальна», «Універсальна GOLD», розмір обов`язкового щомісячного платежу - 5% від заборгованості (не менше 100,00 грн, не менше суми нарахованих процентів плюс штраф, якщо він виник, але не більше залишку заборгованості); пільговий період до 55 днів (діє за умови погашення до 25-го числа місяця, наступного за датою заборгованості); базова процентна ставка на залишок заборгованості в місяць (після закінчення пільгового періоду) - 3,9 % за місяць (картка «Універсальна»), 3,7% на місця (картка «Універсальна GOLD»); розмір прострочених зобов`язань за кредитом - пеня = пеня (1) + пеня (2), де: пеня (1) = (базова процентна ставка за договором)/30 нараховується за кожний день прострочення кредиту; пеня (2) = 1% від заборгованості, але не менше 30 грн на місяць, нараховується 1 раз на місяць, при наявності прострочення за кредитом або відсотками 5 і більше днів при виникненні прострочки на суму від 50 грн і більше; порядок погашення заборгованості під час внесення коштів на картковий рахунок штрафи, пеня, прострочені комісії, прострочені відсотки, прострочений кредит, нараховані комісії, нараховані відсотки, заборгованість за кредитним лімітом (а.с. 26 на звороті - 27). Таким чином, розмір відсотків за користування кредитом встановлено тільки Тарифами користування кредитною карткою «Універсальна», «Універсальна GOLD», Умовами та Правилами надання банківських послуг, обізнаність відповідача про які не підтверджується матеріалами справи. При цьому, матеріали справи не містять підтверджень того, що саме ці Тарифи банку та Витяг з Умов та Правил надання банківських послуг розумів відповідач та ознайомився і погодився з ними, підписуючи анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у Акцент-Банку, а також те, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема, й щодо сплати процентів за користування кредитними коштами. Крім того, роздруківка з сайту позивача не може бути належним доказом, оскільки зміст цього документа повністю залежить від волевиявлення і дій лише однієї сторони (банку), яка може вносити відповідні зміни в умови та правила споживчого кредитування. За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу Умови та Правила надання банківських послуг, відсутність в анкеті-заяві домовленості сторін про сплату процентів за несвоєчасне погашення кредиту, надані банком Тарифи і Витяг з Умов та Правил надання банківських послуг не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем договору, оскільки достовірно не підтверджують указаних обставин. При цьому, згідно з частиною шостою\~статті 81\~ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідач підписав лише заяву позичальника від 27.02.2017, яка містить лише анкетні дані позичальника, підпис позичальника та відповідальної особи банку, яка перевіряє правильність та достовірність відомостей позичальника. Тому, надані позивачем Умови та Правила надання банківських послуг не можна вважати складовою кредитного договору, якщо вони не підписані позичальником, а також, якщо ці умови прямо не передбачені в анкеті-заяві позичальника, яка безпосередньо підписана останнім і лише цей факт може свідчити про прийняття позичальником запропонованих йому умов та приєднання як другої сторони до запропонованого договору. Наведена правова позиція сформульована Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 03.07.2019 (справа № 342/180/17), яка, в силу положень частини четвертої\~статті 263\~ЦПК України підлягає врахуванню усіма іншими судами при застосуванні таких норм права. Крім того, частина перша статті 12 Закону України «Про споживче кредитування» приписує, що у договорі про споживчий кредит зазначається, зокрема, таке: тип кредиту (п. 2), відсоткова ставка, її тип та порядок обчислення, у тому числі порядок зміни та сплати процентів (п. 8), орієнтовна реальна річна процентна ставка та орієнтовна загальна вартість кредиту для споживача на дату укладення договору; усі припущення, використані для обчислення орієнтовної реальної річної процентної ставки та орієнтовної загальної вартості кредиту (п. 9), загальний розмір наданого кредиту (п. 3), строк, на який надається кредит (п. 5). Названі вище вимоги законодавства до форми та змісту кредитного договору сторонами виконано неповністю, оскільки в наявних у справі матеріалах відсутня інформація, яку саме кредитну картку отримав [PERSON] , і надані позивачем Тарифи й витяг з Умов та Правил надання банківських послуг АТ «Акцент-Банк» не можна вважати складовою укладеного сторонами кредитного договору, оскільки вони не підписані відповідачем. У анкеті-заяві позичальника від 27.02.2017 не зазначено визначення домовленості сторін про розмір відсотків, що позбавляє суд можливості обрахувати розмір процентів. При цьому, із розрахунку заборгованості вбачається, що відповідачем при обрахунку заборгованості застосовано у різні періоди проценти у розмірі 44,4 % та 40,8% . Установивши зазначені обставини, суд робить висновок, що матеріали справи не містять жодних даних щодо того, які саме тарифні плани діяли для карток, що видавались відповідачу, позивачем не доведено належними та достатніми доказами, що саме додані до позовної заяви умови та правила надання банківських послуг розумів відповідач та ознайомився і погодився з ними, підписуючи заяву, а також те, що надані йому для ознайомлення документи на момент підписання вказаної заяви взагалі містили умови, зокрема й щодо сплати заборгованості за відсотками, їх розмірів і порядку нарахування. Ураховуючи дані з виписки по картці від 27.10.2023 № SAMABWFC00000900582 за період з 27.02.2017 до 27.10.2023, позивачем неправомірно списано відсотки за використання кредитного ліміту в загальній сумі 22\~722,08 грн (колонка «Деталі операції», назва операції «Списання відсотків за використання кредитного ліміту») (а.с. 9-17). Отже, оскільки після вирахування відсотків з тіла кредиту заборгованість за договором № б/н від 27.02.2017 становить 4\~272,99 грн: 26\~995,07 грн (заборгованість по тілу кредиту) 22\~722,08 грн (списані відсотки за користування кредитним лімітом) = 4\~272,99 грн, позов підлягає частковому задоволенню. Згідно зі статтею\~141 ЦПК України\~з відповідача підлягають стягненню на користь позивача витрати по оплаті судового збору пропорційно розміру задоволених вимог (9%) у сумі 272,52 грн. У даній справі [PERSON] подавалась заява про перегляд заочного рішення, у зв`язку з чим останній поніс витрати по сплаті судового збору за її розгляд у розмірі 605,60 грн, які підлягають пропорційному відшкодуванню на користь відповідача за рахунок позивача у сумі 54,50 грн (605,60 х 9 %). Стягнуту з відповідача суму судового збору (272,52 грн) суд вважає за доцільне зменшити на розмір понесених ним судових витрат у розмірі 54,50 грн. Відповідачем подана копія посвідчення учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС (категорія 2), проте відповідно до пункту 10 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору звільняються виключно позивачі. Ураховуючи викладене,

Outcome: partial