Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-20 00:00:00

23 грудня 2024 року [PERSON] подав до суду заяву про встановлення факту родинних відносин, зазначивши заінтересованою особою\~Сокирянську державну нотаріальну контору Чернівецької області. В обґрунтування заяви вказує, що [PERSON] є сином покійної [PERSON] , яка померла [INFO] . До дня смерті померла [PERSON] проживала разом із ним за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується довідкою №1624 від 09.12.2024 року, виданою відділом ведення реєстру територіальної громади м. Новодністровськ Новодністровської міської ради. Після смерті [PERSON] 30 травня 2024 року Сокирянською державною нотаріальною конторою Чернівецької області відкрито спадкову справу за №72511610. Згідно з Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №77155324 від 30 травня 2024 року спадкодавцем вказана [PERSON] . Заявник звернувся до Сокирянської державної нотаріальної контори Чернівецької області про прийняття спадщини, однак нотаріус повідомила мене про те, що прийняти спадщину він не може, оскільки існують наявні розбіжності в його свідоцтві про народження, а саме: його прізвище та прізвище матері сказано « [PERSON] » та відповідно « [PERSON] », а в паспорті заявника вказано « [PERSON] » і в паспорті матері та свідоцтві про смерть вказано « [PERSON] ». Відтак було зроблено в книзі записів актів громадянського стану про народження відповідний запис за №15 від 15.04.1959 року та видано відповідне свідоцтво про народження серії [NUMBER] 18 березня 1959 року [PERSON] . Батьками записані [PERSON] та [PERSON] . Сокирянською державною нотаріальною конторою Чернівецької області було видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії за №2017/02-31 від 18 грудня 2024 року з підстав невідповідності прізвища заявника особистим даним спадкодавиці. Факт родинних відносин необхідно встановити [PERSON] для можливості отримати в спадок після смерті його матері земельних ділянок, зокрема, земельних ділянок площею 1,55 га, яка знаходиться на території Глібівської сільської ради Хмельницької області, та площею 0,1 га, яка знаходиться на території Новодністровської міської ради Чернівецької області, є власником яких є померла [PERSON] . Виявлені нотаріусом розбіжності в прізвищах не дають можливості нотаріусу встановити факти родинного зв?язку, що як наслідок позбавляє завника можливості оформити належним чином свої спадкові права після смерті матері. Оскільки в інший законний спосіб підтвердити факт родинних стосунків між заявником та його померлою матір?ю як сином, неможливо, це стало підставою звернення до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин в судовому порядку. Ухвалою суду від 06.01.2025р. відкрито окреме провадження у справі, залучено заінтересовану особу Новодністровську міську раду Чернівецької області, зобов`язано Сокирянську державну нотаріальну контору Чернівецької області надати суду зазначені в ухвалі документи та призначено судове засідання на 21 січня 2025 року о 12 год. 00 хв. Учасники справи, будучи належним чином повідомлені про дату, час і місце проведення судового засідання, в судове засідання не з`явилися. При цьому,\~21.01.2025р.\~ [PERSON] подав заяву про розгляд справи без його участі, заявлені вимоги підтримує в повному обсязі. 15 січня 2025 року від державного нотаріуса Сокирянської державної нотаріальної контори Чернівецької області надійшла заява, в якій остання просила залучити її в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, оскільки вважала, що має в даній справі статус відповідача. Від заінтересованої особи Новодністровської міської ради Чернівецької області жодних заяв чи клопотань не надходило. Згідно ч. 1\~ст. 223 ЦПК України\~неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Беручи до уваги належне повідомлення учасників справи про судове засідання, зважаючи на клопотання представника заявника, заяви та пояснення заінтересованих осіб, суд дійшов висновку про розгляд справи у відсутності учасників справи. У зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши письмові докази,\~\~з`ясувавши дійсні обставини справи, суд встановив, що\~заявник [PERSON] народився [INFO] у с. Джуржівка, Новоушицького району, Хмельницької області, що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим 15 квітня 1959 року виконавчим комітетом Глібівської сільської ради (депутатів трудящих) Новоушицького району Хмельницької області та паспортом громадянина України [NUMBER] , виданим 18.03.2004р. Сокирянським РВ УМВС України в Чернівецькій області. (а.с. 5-8) Згідно вищезгаданого свідоцтва про народження заявника батьками останнього є [PERSON] та [PERSON] . [PERSON] народилась [INFO] та померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 20 травня 2024 року виконавчим комітетом Новодністровської міської ради Чернівецької області. У заповіті №376 від 23 квітня 1982 року, складеному Новоушицькою державною нотаріальною конторою, вказано, що [PERSON] заповіла [PERSON] усе своє майно. Однак, останній на день смерті та на день відкриття спадщини зареєстрований за однією адресою із померлою не був та з нею не проживав, заяву про прийняття спадщини не подавав. Відповідно до частини першої статті 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержуютьправо на спадщину почергово. У той же час кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття (частина друга статті 1258 ЦК України). Відповідно до змісту статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, відповідачами у справах про спадкування є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Оскільки [PERSON] , на якого було складено заповіт, не прийняв спадщину, суд залучив в якості заінтересованої особи Новодністровську міську раду Чернівецької області, на території якої знаходиться спадкове майно. Зі спадкової справи №24/2024 вбачається, що [PERSON] були подані документи для прийняття спадщини, однак він отримав відмову від Сокирянської державної нотаріальної контори у видачі свідоцтва про право на спадщину через наявні розбіжності у документах. Виявлені розбіжності у правовстановлюючих документах позбавляють нотаріуса встановити факт родинного зв?язку між заявником та його матір?ю [PERSON] - в свідоцтві про народження заявника від 15.04.1959 року за записом №15, вказано прізвище заявника « [PERSON] », батько « [PERSON] », мати « [PERSON] ». Однак, свідоцтво про смерть від 20.05.2024 року за актовим записом №19 було видано на прізвище « [PERSON] ». Таким чином, виявлені нотаріусом розбіжності в прізвищах не дають можливості останній встановити факти родинного зв?язку, що як наслідок позбавляє заявника можливості оформити належним чином свої спадкові права після смерті матері. Надаючи правову оцінку установленим обставинам у цій справі та заявленим вимогам, суд виходить з такого. Відповідно до ст. 293 ЦПК України суди розглядають в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Відповідно до ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Згідно із роз`ясненням у пункті 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо твердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину та інше. Факт родинних відносин заявнику [PERSON] необхідно встановити для належного оформлення спадщини. Встановлення факту родинних відносин породить для заявника певні юридичні наслідки, так як іншого шляху для підтвердження факту родинних відносин не існує. На підставі досліджених доказів суд встановив, що [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] та [PERSON] , [INFO] ,\~зареєстрований\~за\~адресою:\~ [ADDRESS] , є матір?ю і сином. Доказів, які б спростовували юридичні факти, які просить установити заявник, суду не надано і такі не встановлено. Отже, з урахуванням вищевикладеного, вивчивши надані суду докази на обґрунтування заявлених вимог, повно та всебічно дослідивши надані заявником документи і матеріали, з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються вимоги, заявлені заявником, оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, суд дійшов висновку, що заява про встановлення факту родинних відносин є обґрунтованою та підтверджена належними та допустимими доказами, а тому підлягає задоволенню. Щодо клопотання нотаріуса Панасюк В.М.\~як завідувача\~Сокирянської державної\~нотаріальної контори\~Чернівецької областіпро залучення її в якості третьої особи без самостійних вимог, то варто зауважити, що ч. 4 ст. 294 ЦПК України передбачено, що справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб, тобто учасниками справи окремого провадження є не позивача, відповідач та треті особи, а саме заявник і заінтересована особа. Отже, заінтересована особа, помилково вважаючи, що має статус позивача, просить змінити його на інший статус, якого також немає в окремому провадженні. Згідно зі ч.1-2 ст. 10 ЦПК України \~суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до\~Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Статтею 293 ЦПК України закріплено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. \~ \~ \~ \~Отже, справи окремого провадження мають безспірний характер та не зобов`язують заінтересованих осіб до вчинення дій або утримання від їх вчинення, не надають оцінки таким рішенням, діям чи бездіяльністю. Таким чином, залучення заявником, хоч і помилково, Сокирянську державну\~нотаріальну контору\~Чернівецької областів якості заінтересованої особи не створює для останньої жодних невигідних процесуальних наслідків, окрім як повідомлення про свою позицію по поданій заяві. За таких обставин, суд вважає, що клопотання завідувача Сокирянської державної нотаріальної контори Чернівецької області є необґрунтованим і задоволенню не підлягає. Відповідно до ч. 7 ст. 294 ЦПК України при ухваленні судом рішення судові витрати не відшкодовуються.

Outcome: approved