Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-22 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з заявою в порядку окремого провадження та просив суд встановити факт родинних відносин: що [PERSON] , який помер [INFO] , є двоюрідним братом [PERSON] . Ухвалою Фрунзенського районного суду м.Харкова від 04.09.2024 року у відкритті провадження в справі відмовлено (суддя Федорова О.В.), оскільки зі змісту заяви суд вбачав спір про право. Постановою Харківського апеляційного суду від 27.11.2024 року задоволено апеляційну скаргу [PERSON] , скасовано ухвалу Фрунзенського районного суду м.Харкова від 04.09.2024 року, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду. Провадження у справі відкрито ухвалою Фрунзенського районного суду м.Харкова від 12.12.2024 року. Цією ж ухвалою судом за власною ініціативою витребувано з Десятої Київської державної нотаріальної контори копію спадкової справи після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Вимоги заяви [PERSON] обґрунтовані тим, що [INFO] помер його двоюрідний брат [PERSON] та на підставі його заяви державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори Шульгою С.В. була заведена спадкова справа № 69374696. Після смерті двоюрідного брата залишилось майно, а саме квартира [ADDRESS] . [PERSON] звертався до Першого відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, однак йому було відмовлено у видачі дублікатів свідоцтв про народження батька померлого [PERSON] , [INFO] , сестри батька (його мати) [PERSON] , [INFO] , померлого [PERSON] , [INFO] , оскільки актові записи про народження всіх осіб складені на території рф, а у зв`язку з військовою агресією будь-які дипломатичні відносини припинені та неможливо отримати інформацію щодо народження осіб. Заявник також посилався на те, що інших спадкоємців після смерті [PERSON] немає, і він є єдиним спадкоємцем, який виявив бажання та має право на спадкування після смерті свого двоюрідного брата тавходить до п`ятої черги спадкування. Постановою від 13 червня 2024 року державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори Шульгою С.В. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на ім`я [PERSON] на квартиру, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , після смерті [PERSON] , оскільки заявник не пред`явив документи, які є доказом родинних відносин зі спадкодавцем та не надав заповіт. 03.01.2025 року до суду з Десятої Київської державної нотаріальної контори надійшла копія спадкової справи № 482/2022, заведеної після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . 14.01.2025 року до суду надійшли пояснення Городюка Б.В., який діє на підстави довіреності від імені Київської міської ради. Відповідно до Акту про виявлення недоліків від 14.91.2025 року складеного працівниками апарату Фрунзенського районного суду м.Харкова, встановлено, що у вказаних поясненнях представника Київської міської ради відсутній підпис представника за довіреністю. Таким чином, вказані вище пояснення представника заінтересованої особи суд до розгляду не приймає. Ухвалою суду від 16.01.2025 року задоволено клопотання представника заявника адвоката Лопатюк Ю.Л. та забезпечено останній участь в судових засіданнях в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів. У судовому засіданні заявник [PERSON] та його представник адвокат Лопатюк Ю.Л. підтримали заяву та просили суд встановити факт родинних відносин: що [PERSON] , який помер [INFO] , є двоюрідним братом [PERSON] Представник заінтересованої особи Київської міської ради в судове засіданні не з`явився, причини неявки суду не повідомлено. За результатом розгляду заяви про встановлення факту родинних відносин суд доходить таких висновків. Згідно з пунктом 1 частини першої статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2019 року у справі № 632/580/17 зроблено висновок, що юридичними фактами є певні факти реальної дійсності, з якими нормою права пов`язується настання правових наслідків, зокрема виникнення, зміна або припинення цивільних прав та обов`язків. Чинне законодавство не містить вичерпного переліку засобів доказування, за допомогою яких має підтверджуватися факт родинних відносин, тому застосовуються загальні правила щодо доказів та обов`язків щодо доказування. У постанові Верховного Суду від 02 грудня 2020 року у справі № 638/15738/17 (провадження № 61-15921св19) зроблено висновок про те, що до заяви про встановлення факту родинних відносин, в якій зазначається мета, з якою заявник просить встановити цей факт, можуть додаватися не тільки такі письмові докази, як свідоцтва про народження, шлюб, смерть, актові записи про народження та смерть. Доказами, які підтверджують наявність цього юридичного факту також можуть бути: акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб. Крім того, судами підлягають врахуванню довідки органів реєстрації актів цивільного стану про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану. Також мають враховуватися показання свідків, яким достовірно відомо про стосунки померлого із заявником. Цей перелік не є вичерпним. Заявник [PERSON] стверджуючи, що є двоюрідним братом померлого [PERSON] та єдиним спадкоємцем за законом, документи на підтвердження чого були втрачені, звернувся до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин у порядку окремого провадження. На підтвердження своїх доводів заявник надав суду такі документи: копію паспорту [PERSON] та копію довідки з РНОКПП; копію паспорту [PERSON] , [INFO] (у справі на а.с. 11-12 копія нечитабельна, якісна копія надана для огляду в судовому засіданні) на сторінці з відомостями про сімейний стан зазначено, що [PERSON] 23.03.1957 року уклала шлюб з [PERSON] ; копію свідоцтва серії [NUMBER] про смерть [PERSON] , який помер [INFO] (на звороті а.с. 12 справи даний доказ надано в нечитабельній копії, в судовому засіданні надано для огляду оригінал цього доказу); копії фотокарток (оригінали надані для огляду в судовому засіданні); копії вітальних листівок та посвідчувальних написів з книжок автора [PERSON] (оригінали представлені в судовому засіданні); копії відомостей з Київського міського БТІ щодо права власності [PERSON] на квартиру [ADDRESS] ; копії адвокатського запиту та відповіді Першого відділу державної реєстрації актів цивільного стану в м.Харкові. Між тим, надане листування, як докази, суд сприймає критично, оскільки не доведено того, що саме [PERSON] , який помер [INFO] був відправником вказаних листів. Також, суду не надано доказів, що [PERSON] , автор книг, представлених суду для огляду, є саме тим [PERSON] , який помер [INFO] і про встановлення факту родинних відносин з яким просить суд заявник. Надані на огляд суду фотокартки, копії яких містяться у справі, суд не визнає належним доказом, що підтверджує наявність родинних зв`язків, оскільки авторство тексту на фотокартках відомо лише зі злів заявника, що не відповідає критерію безсумнівності походження доказу. Також,\~на а.с.\~6\~та а.с.\~7\~(зворот)\~містяться копії\~доказів,\~які є\~нечитабельними,\~оригіналів яких,\~або якісних\~копій,\~в судовому\~засіданні заявником\~не надано.\~Дані докази\~визнані судом\~неналежними,\~з огляду\~на положення\~ч.\~1\~ст.\~77\~ЦПК України,\~оскільки не містять інформацію щодо предмета доказування. З адвокатського запиту представника заявника на ім`я начальника Першого відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції від 10.07.2024 року вбачається, що адвокат Лопатюк Ю.Л. просила надати інформацію про наявність в Державному реєстрі актів цивільного стану громадян актових записів про народження та смерть щодо родичів її клієнта [PERSON] : [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] . А також просила роз`яснити інформацію про можливість отримання дублікатів свідоцтв про народження та смерть вказаних осіб тощо (а.с. 8-9). У відповіді на адвокатський запит від 19.07.2024 року Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції було чітко роз`яснено порядок отримання відповідних свідоцтв, а також вказано про відсутність правових підстав для отримання заявником відповідних відомостей (а.с. 9-10). У заяві [PERSON] про встановлення факту родинних відносин зазначено, що при особистому зверненні до Першого відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції відмовлено у видачі дублікатів відповідних свідоцтв оскільки вони складені на території РФ. Проте, доказів такого звернення суду не надано. Судом також вивчені матеріали спадкової справи № 482/2022, заведеної після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , з яких вбачається що 14.06.2022 року [PERSON] звернувся до нотаріуса із заявою про відкриття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Інші особи із заявами про прийняття спадщини не зверталися. У Спадковому реєстрі не міститься відомостей про заповіти, складені [PERSON] , який помер [INFO] . Постановою від 13 червня 2024 року державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори Шульгою С.В. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на ім`я [PERSON] на квартиру, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , після смерті [PERSON] , оскільки заявник не пред`явив документи, які є доказом родинних відносин зі спадкодавцем та не надав заповіт. На думку суду, той факт, що заявник є єдиною особою, який звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , не може бути самостійним доказом наявності родинних відносин між заявником та померлим, без підтвердження цього факту іншими засобами доказування (письмовими доказами, показами свідків тощо). При наявності у заявника представника, яка є адвокатом, жодного клопотання про витребування належних та допустимих доказів на підтвердження заявлених вимог або виклик свідків суду не заявлено. Верховний суд у постанові від 30.05.2023 року у справі № 443/1012/18 зазначив, що процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді справи роз`яснювати необхідність вчинення певних процесуальних дій учасникам (з`явлення певних клопотань), оскільки це може призвести до порушення встановленого у\~статті 6 ЦПК України\~принципу рівності перед законом і судом. За положеннями ст. 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно до положень ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 1 ст. 81 ЦПК України). Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 6 ст. 81 ЦПК України). Суд приходить до висновку, що зі змісту долучених до заяви [PERSON] доказів у їх сукупності, які оцінено відповідно до вимог процесуального закону, неможливо достовірно встановити, що заявник є двоюрідним братом померлого [INFO] [PERSON] , у зв`язку із чим у задоволенні заяви слід відмовити.

Outcome: dismissed