Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-19 00:00:00

18 вересня 2024 року до Кіцманського районного суду Чернівецької області\~ звернулося Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» (далі - позивач) із позовною заявою до [PERSON] (далі - відповідач) про стягнення боргу кредитором спадкодавця, в якій просить стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором № б/н від 11.02.2010 року у розмірі 36114,99 грн., що складається з заборгованості за тілом кредиту та покласти на відповідача судові витрати. Короткий зміст заяв по суті справи. Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що [PERSON] відкрила рахунок для користування яким було видано картку номер - [NUMBER] , строк дії - 01/14, тип картка Універсальна. Представник позивача зазначає, що [PERSON] (далі - позичальник) звернулася до АТ КБ «Приватбанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала анкету-заяву №б/н від 11.02.2010, при цьому сторони керувалися положеннями ч.1 ст.\~634\~ЦК України щодо укладення договору приєднання. Представник позивача у позовній заяві стверджує, що на підставі вищевказаної анкети-заяви позичальнику підключено картковий рахунок та видано кредитну картку [NUMBER] , на яку було встановлено початковий кредитний ліміт, який в подальшому збільшився до 35000,00 грн. Позивач у позовній заяві вважає, що активація позичальником картки та користування нею картковим рахунком свідчать про укладення сторонами кредитного договору. Також, представник позивач вказує, що позичальник користувався кредитними коштами, а також частково сплачував заборгованість за договором. Представник позивача у позовній заяві зазначив, що [INFO] позичальник помер, а у зв`язку з порушенням зобов`язань позичальником по кредитному договору №б/н від 11.02.2010 на момент смерті у позичальника обліковується не сплачена заборгованість у розмірі 36114,99 грн. За змістом позовної заяви, банком 14.09.2022, 21.07.2023, 29.04.2024 надсилались претензії кредитора до Кіцманської ДНК, у відповідь на які 24.05.2024 банком була отримана відповідь від Кіцманської ДНК, в якій зазначалось, що спадкоємцем померлого позичальника є відповідач [PERSON] . У позовній заяві позивач стверджує, що 03.06.2024 року позивачем додатково було направлено претензію на адресу відповідача щодо сплати заборгованості за договором, але ніяких дій не було виконано, що і стало підставою для звернення до суду з вказаним позовом. Відзив на позовну заяву до суду не надходив. Процесуальні дії у справі. Ухвалою Кіцманського районного суду Чернівецької області від 30 вересня 2024 року прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито спрощене провадження у даній справі, призначено судове засідання з участю сторін на 05 листопада 2024 року. 28 жовтня 2024 року до суду через систему "Електронний суд" надійшло клопотання позивача про відкладення судового засідання, у зв`язку з необхідністю додаткового часу для мирного врегулювання спору. 05 листопада 2024 року судове засідання у справі не відбулось у зв`язку з увільненням головуючого судді для проходження військово-лікарської комісії. Ухвалою Кіцманського районного суду Чернівецької області від 03 грудня 2024 року відкладено судове засідання у даній справі на 20\~січня 2025\~року о\~12\~год.\~00\~хв. з участю сторін; зобов`язано Центр надання адміністративних послуг Мамаївської сільської ради Чернівецької області надати суду інформацію про склад сім`ї та реєстрацію осіб за однією адресою зі спадкодавцем [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) станом на дату смерті [INFO] , адреса: [ADDRESS] ; зобов`язано Кіцманську державну нотаріальну контору надати суду належним чином засвідчені копії матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ), яка померла [INFO] . 20 грудня 2024 року до суду надійшла копія спадкової справи №686/2021 до майна померлої [INFO] [PERSON] . У судове засідання 20 січня 2025 року сторони не з`явились, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи. Належне повідомлення відповідача про дату, час та місце розгляду справи обґрунтовується наступним. Поштове відправлення, адресоване [PERSON] , повернулось на адресу суду з відміткою пошти «адресат відсутній за вказаною адресою». У пункті 91-1 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року № 270 (далі - Правила), передбачено, що рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка», адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (будь-кого із повнолітніх членів його сім`ї) за зазначеною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку інформує адресата за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка». Якщо протягом трьох робочих днів після інформування адресат не з`явився за одержанням рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка», працівник поштового зв`язку робить позначку «адресат відсутній за вказаною адресою», яка засвідчується підписом з проставленням відбитка календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду. Працівником ПАТ «Укрпошта» на довідці про причини повернення зроблено позначку «адресат відсутній за вказаною адресою» та засвідчено її підписом з проставленням відбитка календарного штемпеля, що свідчить про додержання вимог пункту 91-1 Правил, тому суд зазначає, що за змістом пункту 3 частини восьмої статті 128 ЦПК України відмітка про відсутність особи за адресою місця проживання вважається врученням судової повістки цій особі. Про причини неявки [PERSON] суду не повідомив, заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи до суду не подавав. При цьому, представник позивача 20 січня 2025 року електронною поштою подав до суду клопотання, в якому просить провести судове засідання без участі представника позивача, у разі неявки в судове засідання відповідача, просить провести заочний розгляд справи. Враховуючи вищезазначене, суд вважає за необхідне розглянути справу за відсутності сторін за наявними матеріалами справи. За клопотанням позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст.280 ЦПК України. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З огляду на вказане, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Фактичні обставини справи, встановлені судом. Судом встановлено, що 11 лютого 2010 року [PERSON] підписала анкету-заяву про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг у ПриватБанку, в якій підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом із «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Тарифами», складає між нею та банком договір банківського обслуговування. За змістом вказаних заяв, [PERSON] ознайомлена із Умовами та правилами надання банківських послуг, що діяли станом на момент підписання анкети-заяви, що підтверджуються її підписами у заявах. Згідно довідки від 10.07.2024 АТ КБ «ПриватБанк» надано [PERSON] кредитні картки: [NUMBER] , дата відкриття 21.01.2010, термін дії 01/14, тип картки Універсальна, [NUMBER] , дата відкриття 23.01.2012, термін дії 12/15, тип картки Універсальна, [NUMBER] , дата відкриття 03.05.2018, термін дії 10/21, тип картки Універсальна. Як вбачається з довідки від 10.07.2024 про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки, оформленої на [PERSON] , останній на картку [NUMBER] - 11.02.2010 встановлено кредитний ліміт 500,00 грн, який в подальшому неодноразово збільшувався та зменшувався, востаннє до 34990,00 грн. Випискою за договором № б/н за період з 21.01.2010 10.07.2024, долученою АТ КБ "ПриватБанк" до позовної заяви, підтверджується факт користування [PERSON] коштами в межах кредитного ліміту, списання відсотків, поповнення картки, погашення обов`язкових платежів. Згідно розрахунку заборгованості, здійсненого позивачем за договором №б/н від 11.02.2010 року, [PERSON] станом на 09.07.2024 року має заборгованість перед АТ КБ "ПриватБанк" у розмірі 36114,99 грн, яка складається з 36114,99 - заборгованість за простроченим тілом кредита. [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] , виданим 16 липня 2021 року. 08.02.2022, 31.08.2022, 09.07.2023, 24.04.2024 банком були направлені до Кіцманської державної нотаріальної контори претензії кредитора в порядку ст 1281 ЦК України, в яких позивач просив повідомити банк, чи заводилась спадкова справа після померлого боржника. Як вбачається з матеріалів спадкової справи №686/2021 до майна померлої [INFO] [PERSON] , [PERSON] , син померлої, у письмовій заяві від 18 листопада 2021 року, адресованій Кіцманській державній нотаріальній конторі, повідомив, що спадщину, що залишилась після смерті [PERSON] цією заявою за законом він приймає. 09 листопада 2023 року та 08 травня 2024 року спадкоємцю [PERSON] - [PERSON] були видані свідоцтва про право на спадщину за законом в цілому на житлові будинки та земельні ділянки, про що Кіцманська державна нотаріальна контора письмово повідомила АТ КБ "ПриватБанк" листом від 17 травня 2024 року № 20/02-14. Норми права, які підлягають застосуванню при вирішенні спору та мотиви їх застосування. Згідно ст.1216 Цивільного кодексуУкраїни спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Таким чином, до спадкоємців переходять не тільки права, що належали спадкодавцю, але і його обов`язки. Винятком з цього правила є лише зобов`язання боржника, які припиняються зі смертю фізичної особи. Відповідно до частини першої ст. 608 ЦК, зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим, не може бути виконане іншою особою. В усіх інших випадках до спадкоємців переходять відповідні боргові зобов`язання спадкодавця. Згідно зі статтями 1220, 1221 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до положень статті 1281 ЦК України спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги. Кредитор спадкодавця має право звернутися до нотаріуса за місцем відкриття спадщини в шестимісячний строк з дня, як йому стало відомо або могло стати відомим про відкриття спадщини з вимогами до спадкоємців, що прийняли спадщину, повернути йому борг, що був за спадкодавцем. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги. Згідно положень статті 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі. Суд зазначає, що відповідно до структури ЦК України кредитор має право обирати один із усіх способів захисту, які надаються йому законом, якщо інакше правило в імперативному порядку не визначено у цивільному законі. При цьому вибір способу захисту кредитор здійснює на власний розсуд (постанова Першої судової палати КЦС ВС від 25 квітня 2018 року, справа № 645/3265/13-ц, провадження № 61-5552свп18). За чинним законодавством спадкоємці, які прийняли спадщину, повинні виконати боргові зобов`язання спадкодавця в межах дійсної вартості майна, одержаного ними у спадщину. Вартість спадщини визначається на час відкриття спадщини. Отже, умовою відповідальності спадкоємця за боргами спадкодавця є факт прийняття спадщини. З урахуванням предмету спору у даній справі, до обов`язку позивача як кредитора спадкодавця належить доказування обставин щодо розміру заборгованості боржника на день відкриття спадщини, наявність спадкоємців боржника, дотримання кредитором строку, визначеного статтею 1282 ЦК України, і звернення з вимогою до спадкоємців боржника, а до обов`язку спадкоємця позичальника, у разі заперечення проти заявлених вимог, належить обов`язок доведення розміру та вартості успадкованого ним майна. Таким чином, обсяг спадкового майна та його вартість повинен доводити спадкоємець, який заперечує вимоги кредитора спадкодавця, оскільки відповідальність спадкоємця за зобов`язаннями спадкодавця обмежена вартістю успадкованого майна. Такий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 24 листопада 2021 року у справі № 615/473/20 (провадження № 61-9358св21), від 22 червня 2022 року у справі № 592/8474/20 (провадження № 61-4657св21), від 05 жовтня 2022 року у справі № 521/10631/20 (провадження № 61-5934св22), від 01 лютого 2023 року в справі № 210/1489/14-ц (провадження № 61-11200св20). З матеріалів справи вбачається, що до складу спадщини після смерті [PERSON] увійшло невиконане нею боргове зобов`язання, яке остання мала перед АТ КБ «ПриватБанк». Спадщину після смерті [PERSON] прийняв її син [PERSON] , що підтверджується матеріалами спадкової справи. Відповідно до ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. З урахуванням викладеного, вимоги позивача до відповідача, як спадкоємця боржника, що прийняв після неї спадщину, є обґрунтованими та підлягають задоволенню, шляхом стягнення з відповідача на користь банку суми заборгованості померлого боржника за кредитним договором, що увійшла до складу спадщини у зв`язку у розмірі 36114,99 грн. Розподіл судових витрат між сторонами. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи викладене, з відповідача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 2422,40 грн., сплачений позивачем при зверненні до суду.

Outcome: approved