Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-16 00:00:00

До Дарницького районного суду м. Києва звернулась [PERSON] , з позовом до Територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позову зазначено, що 14.12.2024 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Босої Ю.П., з заявою про відкриття спадкової справи після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Спадкове майно складається з житлового будинку розташованого по [ADDRESS] , на земельній ділянці 0,1 Га. Вказане майно належало на праві приватної власності батькові позивача [PERSON] , який помер [INFO] . Після його смерті майно було успадковане дружиною [PERSON] , шляхом фактичного прийняття спадщини. Позивач є єдиним спадкоємцем. Листом №79/02-14 від 14.12.23 року нотаріус повідомив, що позивач пропустила встановлений законом строк прийняття спадщини. Зазначила, що такі обставини виникли із за того, що позивач зверталась до іншого приватного нотаріуса, який їй повідомив, що перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється на час дії воєнного стану. Також на термін звернення до нотаріуса вплинула ситуація в країні, а саме постійні повітряні тривоги та ракетні обстріли території України, зокрема міста Києва. Позивач зазначає, що вказані обставини унеможливили своєчасне звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, також просила враховувати ту обставину, що пройшов незначний проміжок часу між закінчення строку прийняття спадщини який сплив 27 вересня та подачею позовної заяви. З урахуванням викладеного просила суд визначити позивачу строк для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю два місяці. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 10.01.2024 р. відкрито загальне позовне провадження у вказаній справі. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва 18.04.2024 року було закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до судового розгляду. Позивач та її представник в судовому засіданні позові вимоги підтримали в повному обсязі з викладених в позові підстав, наполягали на їх задоволенні. В подальшому подали заяву про розгляд справи без їх участі. Від представника Київської міської ради надійшли пояснення відповідно до яких осатаній просить ухвалити рішення відповідно до вимог чинного законодавства, розгляд справи проводити без участі представника відповідача. Суд дослідивши матеріали справи, заслухавши учасників приходить до наступного. Згідно з ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до вимог ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до вимог ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження серія [NUMBER] від 29.01.1971 року виданого Бориспільським бюро РАЦС, [INFO] народилась [PERSON] , батьками якої є [PERSON] , та [PERSON] . Згідно з свідоцтвом про укладення шлюбу серія [NUMBER] від 08.05.1993 року виданого Дарницьким Палацом одруження м. Києва, 08.05.1993 року було укладено шлюб між [PERSON] , та [PERSON] , після укладення шлюбу прізвище подружжя - [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про смерть серія [NUMBER] від 10.03.2022 року виданого Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерств юстиції (м.Київ), [INFO] помер [PERSON] . Згідно з свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] від 28 .03.2023 року виданого Дарницьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) [INFO] померла [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про право на особисту власність на домоволодіння від 29.03.2000 року, Держадміністрація Харківського району м. Києва посвідчила, що ціле домоволодіння, яке розташоване в [ADDRESS] належить [PERSON] , на праві особистої власності. Згідно з Державним актом на право приватної власності на землю від 10.05.2002 року, вбачається, що [PERSON] , на підставі рішення Київської міської ради від 07.02.2002 року передано у приватну власність земельну ділянку площею 0.1000 га, яка розташована в [ADDRESS] . З відповіді приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу Боса Ю.П., від 09.07.2024 року вбачається, що спадкова справа після смерті [PERSON] , померлої [INFO] не відкривалась у зв`язку з тим, що спадкоємемцем [PERSON] , було пропущено строк для прийняття спадщини. Інших осіб окрім [PERSON] , до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу з даного питання не звертались. Частиною 1 ст. 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України). За змістом ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Частиною 1 ст. 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч.2 ст.1220 ЦК України). Згідно з ч. 1 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У постанові від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18) Верховний Суд зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Враховуючи, наведене, беручи до уваги, що відповідач не заперечує проти позовних вимог, враховуючи, що з 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України № 64/2022 по всій території України введено воєнний стан, у зв`язку з чим громадяни України, позбавлені можливості в повній мірі реалізовувати свої права, передбачені законом, враховуючи незначний строк який пройшов з моменту закінчення строку прийняття спадщини та до звернення позивачем до суду з позовом, суд приходить до висновку, що вказані обставини мають істотний, непереборний та об`єктивний характер, який вплинув на поважність пропуску позивачем строку на подання заяви про прийняття спадщини, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

Outcome: approved