Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-21 00:00:00

До Суворовського\~районного суду\~м.\~Одеси звернувся\~ [PERSON] \~з позовною\~заявою до\~ [PERSON] ,\~третя особа\~:\~Приватний нотаріус\~Одеського міського\~нотаріального округу\~Пепеляшкова Анастасія\~Олексіївна,\~в якій\~просив \~визначити [PERSON] ( [INFO] , РНОКПП [NUMBER] ) додатковий строк - три місяці, після набрання рішенням законної сили, для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом, після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] .\~\~ Позовну заяву обґрунтовує тим, що відповідно до Свідоцтва про право власності від 13.08.1993 року, виданого Управлінням житлово-комунального господарства Виконкому Одеської міської Ради народних депутатів, на підставі розпорядження органу приватизації від 13.08.1993 року за № 13725, зареєстрованого і записаного у реєстрову книгу за № 16-225, квартира [ADDRESS] , належить на праві спільної (сумісної) власності: [PERSON] та [PERSON] . [INFO] померла прабабуся позивача- [PERSON] . [INFO] померла бабуся позивача - [PERSON] . [PERSON] за життя склала заповіт від 03.06.2021 року, який посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Пепеляшковою А.О., зареєстрований в реєстрі № 685. Згідно вказаного заповіту [PERSON] на випадок своєї смерті, належну їй квартиру під [ADDRESS] , заповіла [PERSON] , [INFO] . Після смерті бабусі позивач вступив в управління спадковим майном, вважав цього достатнім для прийняття спадщини. Однак в подальшому звернувся до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Пепеляшкової А.О. із заявою про прийняття спадщини, але нотаріусом був виданий лист-роз`яснення, згідно якого повідомлено, що позивачем пропущений строк для прийняття спадщини, роз`яснено право звернутися до суду щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Посилаючись на те, що пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин: у зв`язку із введенням на території України воєнного стану та веденням бойових дій у країні; у зв`язку із суперечливими положеннями закону щодо перебігу строку для прийняття спадщини, які протягом відведеного для прийняття спадщини періоду часу декілька разів кардинально змінювалися таким чином, що були непередбачуваними для спадкоємця та в кінцевому етапі мали своїм наслідком пропущення строку для подачі заяви про прийняття спадщини, позивач звернувся до суду з вказаною позовною заявою. В судове засідання позивач не з`явився. В судове засідання відповідач не з`явився, при цьому в матеріалах справи наявна заява про розгляд справи у відсутність відповідача, позовні вимоги визнала. Суд, приймаючи визнання позову відповідачем перевірив відсутність суперечень вимогам закону та порушень прав, свобод і інтересів інших осіб. В судове засідання третя особа: Приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Пепеляшкова А.О. не з`явилася, належним чином повідомлено про дату, час та місце розгляду справи. Верховний Суд у постанові від 01.10.2020 у справі № 361/8331/18 зазначив про те, що якщо учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, вивчивши матеріали справи, встановивши факти та відповідні до них правовідносини, прийшов до наступного висновку. Виходячи з принципу змагальності цивільного судочинства, обов`язок доведеності обставин, на які посилається сторона, як на підставу пред`явлених позовних вимог, покладаються саме на цю сторону (ч.3 ст.12, ч.1 ст.81 ЦПК України). Суд в свою чергу розглядає позовні вимоги в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків встановлених цим Кодексом. (ч.1,2\~ст.13 ЦПК України). Отже, обов`язок доведеності поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, покладається саме на позивача. Судом встановлено, що 03.06.2021 року [PERSON] , [INFO] , на випадок смерті зробила розпорядження на належну їй квартиру під [ADDRESS] , яку заповіла [PERSON] , [INFO] . Заповіт посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Пепеляшковою А.О., зареєстрований в реєстрі за № 685, ( а.с.29) [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] ( а.с.31) Згідно листа-роз`яснення приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Пепеляшкової А.О. від 10.12.2024 року вбачається, що [PERSON] пропущено строк встановлений ст. 1270 ЦК України, та на час відкриття спадщини він не проживав постійно із спадкодавцем. Роз`яснено право звернутися до суду щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини ( а.с.32) В постанові від 26 вересня 2011 року №6-85цс12 Верховний Суд України, висловив свою правову позицію у справі відповідної категорії, де посилаючись на те, що оскільки право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, прийшов до висновку, що правила ч.3\~ст.1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Законодавство не встановлює перелік поважних причин, тому вони визначаються поважними на думку суду. Головною ознакою поважних причин є те, що вони роблять своєчасне звернення про прийняття спадщини неможливим. Відповідно до\~ст. 1270 ЦК\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно до ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Частиною 3\~статті 1272 ЦК України\~передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом ч. 1 ст. 206 ЦПК України, відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Виходячи з вищевикладених положень процесуального закону, суд взяв до уваги, що позовні вимоги були визнані відповідачем в письмовій заяві в повному обсязі,визнання позову не суперечить вимогам закону та не порушує прав і інтересів інших осіб, відтак, з метою захисту прав позивача та, враховуючи відсутність об`єктивних даних, які свідчили б порушення прав третіх осіб, суд вважає за можливе ухвалити рішення про визначення позивачу додаткового строку для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , відповідно до приписів ч.4\~ст. 206 ЦПК України, \~

Outcome: approved