Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-29 00:00:00

В березні 2024 року заявник [PERSON] звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з заявою про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна, мотивуючи тим, що він, [PERSON] на даний час проживає за адресою [ADDRESS] є онуком [PERSON] , [INFO] , яка також проживає за цією адресою. [PERSON] є людиною похилого віку, звісно пенсіонеркою, проживає рядом з ним, їй потрібна постійна стороння допомога, яку він їй надає вже на протязі трьох років, до цього їй допомагала його мати. [PERSON] не може висловлювати свої думки в повній мірі, частково не розуміє обставин, що відбуваються навколо неї, іноді не може дати оцінку своїм діям чи діям оточуючих, самостійно вийти з дому. Лікарсько-консультативною комісією № 43 від 28.03.2023 отримує медичну допомогу від лікаря-психіатра з приводу судинної деменції, наразі. Також даний діагноз та потребу в сторонньому догляді підтверджується випискою з медичної карти [PERSON] . Після зазначеного консервативного лікування та приймання великої кількості медичних препаратів психічний стан [PERSON] погіршився, у неї чітко виражені обмеження життєдіяльності до самообслуговування, до орієнтації, до спілкування, до контролю за своєю поведінкою. Бабуся іноді не може повною мірою усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, потребує як медичного нагляду та лікування, так і постійної сторонньої допомоги і контролю, у зв`язку з цим, він щодня їй допомагає. В нього добрий стан здоров`я, спиртними напоями або наркотичними засобами він не зловживає, на обліку у психоневрологічному або наркологічному диспансері не перебуває. На сьогодні, окрім його бабусі, [PERSON] , на його утриманні нікого немає. Він має можливість і бажання доглядати за неї і бути її опікуном. В зв`язку з тим, що [PERSON] не може усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, вона може цим самим поставити себе у скрутний матеріальний стан, стати жертвою недобросовісних людей. Опіка являє собою комплекс заходів, спрямованих на охорону особистих та майнових прав особи, яка не здатна самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки, та встановлюється для забезпечення інтересів такої особи й належного соціального піклування над нею. З урахуванням наведеного, у разі визнання [PERSON] [INFO] недієздатною, виникає необхідність у встановлені опіки і призначення опікуна. У зв`язку з вищезазначеним, він як заявник, має право бути опікуном його бабусі [PERSON] , [INFO] та звертаючись з даною заявою виявляє бажання ним стати. Проси суд визнати недієздатною громадянку [PERSON] , [INFO] , яка проживає за адресою: [ADDRESS] , код [NUMBER] , встановити над [PERSON] , [INFO] опіку та призначити його, [PERSON] , [ADDRESS] , код [NUMBER] її опікуном ( а. с. 1-3 ). Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.03.2024, головуючим суддею визначено Орєхова О.І. ( а. с. 14-15 ) та матеріали передані останньому для розгляду. За відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу ( ч. 1 ст. 187 ЦПК України ). Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом ( ч. 3 ст. 294 ЦПК України ). Ухвалою судді від 03 квітня 2024 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за заявою [PERSON] , заінтересовані особи: [PERSON] , Орган опіки та піклування виконавчого комітету Білоцерківської міської ради Київської області про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна. Постановлено проводити розгляд справи в порядку окремого провадження судом у складі судді та двох присяжних. Постановлено призначити справу до розгляду в судове засідання на 22 травня 2024 року. Вказаною ухвалою доручено Білоцерківському місцевому центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги призначити адвоката для надання безоплатної вторинної правничої допомоги [PERSON] , [INFO] ( а. с. 19-20 ). 19.04.2024 відповідно до протоколу попереднього відбору присяжних, визначено присяжними Довгань В.Ю. та Джафарову Н.І. ( а. с. 24). Ухвалою суду від 22.05.2024 залучено в даній справі в якості заінтересованої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору [INFO] та відкладено судове засідання на 20.06.2024 ( а. с. 46-47 ). Ухвалою суду від 20.06.2024 витребувано у Комунального некомерційного підприємства Білоцерківської міської ради «Білоцерківська міська лікарня № 4» історію хвороби та амбулаторну карту [PERSON] , [INFO] ( а. с. 55-57 ). Ухвалою суду від 09.07.2024 у даній справі було призначено судову-психіатричну експертизу, а провадження зупинено ( а. с. 70-73 ). 06.09.2024 відповідно до протоколу попереднього відбору присяжних, визначено присяжними Мельник В.О. та Палош О.А. ( а. с. 75). 23 грудня 2024 року матеріали даної цивільної справи надійшли до суду з експертного закладу ( а. с. 78 ). Ухвалою суду від 10 січня 2025 року поновлено провадження у справі та призначено судове засідання на 30.01.2025 ( а. с. 82-83 ). В судове засідання учасники справи не з`явились, судом отримано заяви про розгляд справи у їх відсутність. Так, 30.01.2025 за вх. № 5845 судом отримано заяву від представника заявника - адвоката Мочинського А.Р., в якій просив розглядати справу без участі заявника та його представника. Заяву [PERSON] підтримують повністю ( а. с. 93 ). Також, представник заінтересованої особи [PERSON] - адвокат Павлецька М.А. надала заяву, яка отримана судом 30.01.2025 за вх. № 5699, в якій просила розгляд справи проводити за її відсутності. Заяву просила задовольнити, оскільки згідно з висновком судово-психіатричної експертизи [PERSON] нездатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, тому вимога про визнання її недієздатною підлягає задоволенню. Вважає за можливе призначити опікуном [PERSON] її онука [PERSON] ( а. с. 94-95 ). Представник заінтересованої особи Органу опіки та піклування виконавчого комітету БМР Івашева Т.В., яка діє на підставі довіреності ( а. с. 97 ) надала до суду клопотання, отримане судом 30.01.2025 за вх. № 5697 ( а. с. 96 ), в якому просила розглядати справу без участі представника органу опіки та піклування. При винесені рішення просила врахувати рішення виконкому БМР № 248 від 26.03.2024. Заінтересована особа [INFO] в судове засідання свого представника не направили, про дату, час та місце слухання справи повідомлені належним чином, про що в матеріалах справи свідчить поштове рекомендоване повідомлення про вручення, яке отримано 16.01.2025 ( а. с. 90 ). Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно ( ч. 5 ст. 128 ЦПК України ). Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів ( ч. 3 ст. 211 ЦПК України ). В свою чергу, учасники справи, а саме представник заявника, представник заінтересованої особи [PERSON] - адвокат Павлецька М.А. та представник заінтересованої особи Органу опіки та піклування виконавчого комітету БМР Івашева Т.В., скористувались вимогами ч. 3 ст. 211 ЦПК України. Інших заяв та клопотань з боку учасників справи на адресу суду не надходило, як і не надходило з боку [INFO] жодних заперечень, доводів так пояснень стосовно заяви [PERSON] . Тому, суд приходить до висновку про можливість проведення судового засідання за відсутності учасників справи, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та прийняття законного і обґрунтованого рішення. Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи № 361/8331/18 від 1 жовтня 2020 року. В зазначеній постанові Верховний Суд виходив з такого: «якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні». Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Оскільки учасники судового розгляду в судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, перевіривши матеріали справи, вважає необхідним заяву [PERSON] задовольнити з таких підстав. Відповідно до пункту 1 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності. Відповідно до вимог частини третьої статті 296 ЦПК України, заява про визнання фізичної особи недієздатною може бути подана членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, психіатричним закладом. Частиною 1 статті 30 ЦК України передбачено, що цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними. Згідно до ч. 1 ст. 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого, психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та ( або ) керувати ними. Судом встановлені фактичні обставини та зміст спірних правовідносин. В судовому засіданні встановлено, що заявник [PERSON] , [INFO] є онуком [PERSON] , [INFO] , що підтверджується наявними в матеріалах справи свідоцтвами про народження заявника, а також його батька [PERSON] ( а. с. 7, 8 ). З наявного в матеріалах справи свідоцтва про смерть, [PERSON] , [INFO] помер [INFO] ( а. с. 9 ). Мати заявника, [PERSON] , [INFO] і інвалідом 2 групи з 17.06.2008 року, довічно, про що свідчить Довідка МСЕК серії АВ № 1077788 від 17.06.2008 року ( а. с. 36-37 ) та додано виписку із медичної картки [PERSON] ( а. с. 38-39 ). Так, у відповідності до висновку ЛКК, виданого Комунальним некомерційним підприємством Білоцерківської міської ради «Білоцерківська міська лікарня № 4» від 28.03.2023 за № 433, [PERSON] , [INFO] , яка проживає за адресою: [ADDRESS] , отримує медичну допомогу у лікаря-психіатра з приводу судинної деменції, неуточненої ( код за МКХ10 - F01.9 ) з 2023 року ( а. с. 10 ). Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів ( ч. 1 ст. 89 ЦПК України ). Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні ( ст. 263 ЦПК України ). У відповідності до ст. 298 ЦПК України судом ухвалою суду від 09 липня 2024 року було призначено судово-психіатричну експертизу стосовно психічного стану [PERSON] , [INFO] ( а. с. 70-73 ). Так, висновком судово-психіатричного експерта № 371-ц від 17.12.2024, проведеного на виконання ухвали суду від 09.07.2024 встановлено, що [PERSON] , [INFO] страждає на хронічний, стійкий психічний розлад - судинну атеросклеротичну деменцію, F-01.800 за МКХ-10. [PERSON] за своїм психічним станом не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. [PERSON] за своїм психічним станом не може приймати участь в судовому засіданні і особисто давати пояснення ( а. с. 79-80 ). Недієздатні особи є особливою категорією людей (фізичних осіб), які внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу тимчасово або постійно не можуть самостійно на власний розсуд реалізовувати майнові та особисті немайнові права, виконувати обов`язки й нести юридичну відповідальність за свої діяння; недієздатним особам мають надаватися правові можливості для задоволення індивідуальних потреб, реалізації та захисту їх прав і свобод (абзац третій підпункту 2.2 пункту 2 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 01 червня 2016 року № 2-рп/2016). Відповідно до ч. 1 ст. 299 ЦПК України питання про виклик фізичної особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, вирішується в кожному випадку судом із врахуванням стану її здоров`я. Враховуючи стан здоров`я [PERSON] , [INFO] , суд приходить до висновку про можливість вирішення питання щодо визнання останньої недієздатною, за її відсутності. Водночас, права [PERSON] були належним чином захищені, оскільки її інтереси представляла адвокат Павлецька М.А. на підставі доручення для надання безоплатної вторинної правничої допомоги від 25 квітня 2024 року за № 214 ( а. с. 31 ). Враховуючи наведені обставини, суд доходить висновку про наявність підстав для визнання [PERSON] , [INFO] , недієздатнною. Відповідно до ч. 1, ч. 5, ч. 6, ч. 7 ст. 300 ЦПК України суд, ухвалюючи рішення про визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй опікуна. Рішення суду після набрання ним законної сили надсилається судом органу опіки та піклування, органам ведення Державного реєстру виборців за місцем проживання фізичної особи. Строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має право подати опікун, представник органу опіки та піклування не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку, визначеного частиною шостою цієї статті. Згідно ч. 1 ст. 40 ЦК України фізична особа визнається недієздатною з моменту набрання законної сили рішенням суду про це. Відповідно до ч. 1 ст. 41 ЦК України, над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка. Опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки (ч. 1 ст. 55 Цивільного кодексу України). Опіка встановлюється над фізичними особами, які визнані недієздатними (ч. 1 ст. 58 Цивільного кодексу України). Піклування встановлюється над фізичними особами, цивільна дієздатність яких обмежена (ч. 1 ст. 59 Цивільного кодексу України). Опіка або піклування встановлюються за місцем проживання фізичної особи, яка потребує опіки чи піклування, або за місцем проживання опікуна чи піклувальника (ч. 1 ст. 62 Цивільного кодексу України). Згідно ч. 1 ст. 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Частиною 1 та ч. 4 ст. 63 ЦК України передбачено, що опікуна призначає орган опіки та піклування, крім випадків, встановлених статтею 60 цього Кодексу. Опікуном може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном лише за її письмовою заявою. Опікун призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна. Як встановлено вище, заявник [PERSON] , [INFO] є онуком [PERSON] , [INFO] . Під час розгляду справи не встановлено обставин, які б перешкоджали бути опікуном заявнику. Окрім цього, було встановлено, що інших осіб, які виявили бажання бути опікуном [PERSON] , [INFO] немає та відповідно до органу опіки та піклування не зверталися. Згідно паспортних даних, заявник [PERSON] зареєстрований з 24.09.1991 року за адресою: [ADDRESS] ( а. с. 4 ), разом із заявником за вказаною адресою зареєстрована і [PERSON] , про що свідчать паспортні дані останньої ( а. с. 5-6 ). Відповідно до Висновку ЛКК від 28.03.2023 за № 310, Комунальне некомерційне підприємство Білоцерківської міської ради «Білоцерківська міська лікарня № 4» повідомляє, що [PERSON] , [INFO] , котрий зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , психіатричних протипоказань до виконання обов`язків опікуна немає, під диспансерним наглядом лікаря-нарколога не перебуває та не перебував ( а. с. 10 ). З Довідки, виданої Білоцерківським приватним ліцеєм «Міцва-613» 27.09.2023 за № 69 вбачається, що [PERSON] працює на посаді педагогічного працівника: практичного психолога на 0,75 ставки за основним місцем роботи у Білоцерківському приватному ліцею «Міцва-613» м. Білої Церкви з 01.09.2023 ( наказ від 31.08.2023 № 18-К) ( а. с. 11 ). Додано Відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу відносно [PERSON] від 09.02.2024 ( а. с. 12-13 ). Відповідно до Довідки, виданої [INFO] від 10.06.2024 за № К/7289, [PERSON] , [INFO] отримав відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації, на підставі абзацу 3 частини 3 статті 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» строком до 12.08.2024 ( а. с. 51 ). З рішення виконавчого комітету Білоцерківської міської ради Київської області від 26 березня 2024 року за № 248 вбачається, що з метою захисту та реалізації прав [PERSON] , виконавчий комітет міської ради вирішив, що у разі визнання судом недієздатною [PERSON] , [INFO] , рекомендувати призначити її опікуном онука - [PERSON] , [INFO] ( а. с. 40 ). Призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно вимог Цивільного процесуального кодексу України. При внесенні подання орган опіки та піклування має якнайкраще врахувати інтереси особи, над якою встановлюється опіка (постанова Верховного Суду від 07 квітня 2022 року у справі № 712/10043/20) Аналізуючи при цьому як норми ЦК України так і ЦПК України у даному питанні, слід дійти висновку, що законодавець, захищаючи недієздатну особу покладає на суд обов`язок відразу у рішенні про визнання особи недієздатною вирішити питання захисту прав цієї особи шляхом призначення їй опікуна. При цьому із змісту норм ЦК та ЦПК також вбачається вагома роль органу опіки та піклування, який зобов`язаний надати ґрунтовне подання суду щодо призначення опікуна, при цьому саме на вказаний орган покладається обов`язок знайти особу, яка за своїми якостями (стан здоров`я, родинні зв`язки тощо) найбільш ефективно для особи, визнаної недієздатною, може виконувати обов`язки опікуна. Відповідно до частини першої статті 67 ЦК України опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням. При призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Зазначене узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 квітня 2022 року у справі № 712/10043/20 (провадження № 61-21311 св 21). Відповідно до п. 3.1 Правил опіки та піклування, затверджених спільним наказом № 34/166/131/88 від 25.05.1999 року, при призначенні опікуна (піклувальника) беруться до уваги його можливості виконувати опікунські обов`язки, стосунки між ним та підопічним. Опікун чи піклувальник призначається лише за його згодою і, як правило, з числа родичів чи близьких підопічному осіб. Заявник у даній справі надав згоду на призначення опікуном, є онуком [PERSON] , [INFO] , зареєстрований та проживає з нею за однією адресою та має можливість виконувати опікунські обов`язки. Перешкод, зазначених у ст. 64 ЦК України, для призначення опікуном не встановлено, при цьому інші родичі не виявили бажання бути опікуном [PERSON] , [INFO] . Виходячи з вище встановлених обставин та досліджених матеріалів справи, суд приходить до висновку, що [PERSON] , [INFO] дійсно потребує опіки та сторонньої допомоги, лише заявник на сьогодні опікується останньою, що не спростовано матеріалами справи та відповідно не встановлено інших осіб, які виявили бажання бути опікуном [PERSON] , [INFO] , тому суд приходить до висновку, що заявник [PERSON] , [INFO] може бути опікуном своєї бабусі, [PERSON] , [INFO] , обставин які б виключали можливість призначення заявника опікуном, судом не встановлено. За наведених обставин, суд вважає, що заява [PERSON] є законною та обґрунтованою, в зв`язку з чим підлягає задоволенню в повному обсязі. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 299 ЦПК України, судові витрати по провадженню справи про визнання громадянина недієздатним відносяться на рахунок держави. Тому, на підставі ст. 141 ЦПК України, судові витрати по справі необхідно віднести за рахунок держави. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved