Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-20 00:00:00

І. КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ. Позивач звернулась до суду з вищезазначеним позовом до Запорізької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті\~\~батька - [PERSON] , який помер [INFO] . Позов обґрунтовано наступним: [INFO] помер батько позивача [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Запорізьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькому районі Запорізької області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) 10 січня 2022 року і складено відповідний актовий запис № 67. Після його смерті відкрилась спадщина на все належне йому майно, а саме: - квартиру [ADDRESS] ; - частку будинку [ADDRESS] . Єдиною спадкоємицею є рідна дочка [PERSON] . Позивач не мала змоги належним чином своєчасно, протягом шести місяців з дня смерті спадкодавця звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки на момент відкриття спадщини вона була змушена покинути Україну у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації та знаходилась в скрутному матеріальному стані. З березня 2022 до теперішнього часу вона разом із малолітніми дітьми проживає у [ADDRESS] , що підтверджується документом про офіційне місце реєстрації, де відсутня консульська установа України, а найближча консульська установа знаходиться у віддалені і отримання необхідних документів ускладнювалося великою чергою. Лише у липні 2024 року Позивач змогла вирішити ці питання та оформила у Генеральному консульстві України, що знаходиться у Дюссельдорфі, довіреність на представництво своїх інтересів щодо оформлення спадкових прав на майно на свою мати [PERSON] . 19 серпня 2024 року [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Нарохи Ольги Василівни із заявою для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом. На підставі вищезазначеної заяви приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Нароха Ольга Василівна відкрила спадкову справу № 48/2024 за 2024 рік та постановою про відмову у вчинення нотаріальної дії № 392/02-31 від 19 серпня 2024 року відмовила [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [INFO] батька громадянина України [PERSON] . ІІ. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду міста Запоріжжя від 05 вересня 2024 року цивільну справу за позовною заявою [PERSON] до ЗАПОРІЗЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Нароха Ольга Василівна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, передано за підсудністю до Комунарського районного суду міста Запоріжжя. Ухвалою Комунарського районного суду міста Запоріжжя від 07 жовтня 2024 року цивільну справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження, відкрито провадження у справі, учасникам справи встановлено строк для подачі заяв по суті справи, призначено підготовче судове засідання і одночасно задоволено клопотання позивача про витребування доказів, а саме від приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Нарохи О.В. копію спадкової справи №48/2024 після померлого [PERSON] . Ухвалою Комунарського районного суду міста Запоріжжя від 25 листопада 2024 року підготовче провадження по справі закінчено. Розгляд справи призначено до судового розгляду. ІІІ. ЗАЯВИ (КЛОПОТАННЯ) УЧАСНИКІВ СПРАВИ. Відповідачем 29.10.2024 подано відзив на позовну заяву, в якому за умови прелд`явлення до сулду беззаперечних доказів, у вирішенні справи покладалися на розсуд суду. Позивач 06.11.2024 надав відповідь на відзив Запорізької міської ради, в якій вказав, що оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.Належне утримання та виховання синів важливий обов`язок Позивача, яке потребує постійної та системної уваги з урахуванням того положення, в якому Позивач опинилася після виїзду за кордон, що на протязі довгого часу не давало можливості Позивачу оформити заяву про прийняття спадщини у консульської установі України в Німеченні. Надані Позивачем відомості дають можливість, на думку Позивача, реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини (наявність поважних причин пропуску строку на прийняття спадщини) з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. 26.11.2024 Відповідачем подано заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що позивачем не надано жодного належного доказу, який підтверджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.. Просить відмовити в задоволенні позову. В судове засідання представник позивача не з`явився, від нього надійшла заяву про розгляд справи без його участі, на позові наполягає. Також в заяві зазначив про відмову від позовних вимог до відповідача в частині стягнення судових витрат. Відповідач у судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомлений про день, час, місце розгляду справи, у відзиві на позов зазначено про розгляд справи без його участі. Третя особа - приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Нароха Ольга Василівна надала до суду копію спадкової справи, в судове засідання не з`явилася, будучи належним чином повідомленою про день, час, місце розгляду справи, надала заяву про розгляд справи без її участі, заперечень проти позову не надала. У справі зібрані необхідні докази, у зв`язку з чим суд відповідно до положень статті 264 Цивільного процесуального кодексу України вважає можливим ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає вимогам статті 259 Цивільного процесуального кодексу України. Відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України, з урахуванням клопотання представника позивача про слухання справи за його відсутності та в зв`язку з неявкою відповідача, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. ІV. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН. [INFO] помер батько [PERSON] - [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданим Запорізьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькому районі Запорізької області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) 10 січня 2022 року і складено відповідний актовий запис № 67. Родинні зв`язки між померлим [PERSON] та [PERSON] підтверджуються копією свідоцтва про народження позивача серії [NUMBER] , виданим Комунарським відділом РАГС м. Запоріжжя 12 березня 1981 року. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на все належне йому майно, а саме: квартиру [ADDRESS] , частку будинку [ADDRESS] . Як вбачається з матеріалів спадкової справи № 48/2024 від 12.08.2024 після померлого [PERSON] , із заявою про прийняття спадщини звернулася 12.08.2024 [PERSON] . Заява посвідчена 10 липня 2024 року консулом Генерального консульства України в Дюссельдорфі [PERSON] , посвідчено також довіреність [PERSON] на представництво її інтересів щодо оформлення спадкових прав на майно на свою мати [PERSON] . Відомості про інших спадкоємців в матеріалах спадкової справи відсутні. Постановою приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Нарохою О.В. № 392/02-31 від 19 серпня 2024 року відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [INFO] батька громадянина України [PERSON] у зв`язку з пропуском строку на прийняття спадщини. ІV. МОТИВИ СУДУ ТА ЗАСТОСОВАНІ НОРМИ ПРАВА. Відносини між сторонами регулюються нормами Цивільного кодексу Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ч.1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до ч.1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1236 ЦК України, заповідач має право охопити заповітом права та обов`язки, які йому належать на момент складення заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть йому належати у майбутньому. Заповідач має право скласти заповіт щодо усієї спадщини або її частини. Якщо заповідач розподілив між спадкоємцями у заповіті лише свої права, до спадкоємців, яких він призначив, переходить та частина його обов`язків, що є пропорційною до одержаних ними прав. Чинність заповіту щодо складу спадщини встановлюється на момент відкриття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Таким чином, встановлено, що оформити свої спадкові права після померлої позивачка не може, оскільки у встановлений законом шестимісячний строк не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з початком військової агресії росії відносно України. Згідно з п.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, при цьому кожному конкретному випадку, з огляду на обставини кожної справи. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. У даному випадку, батько [PERSON] помер [INFO] , у зв`язку з чим, позивач мала звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у строк до 06 липня 2022 року. Загальновідомим є факт початку 24 лютого 2022 військової агресії російської федерації проти України, у зв`язку з чим, Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року "Про введення воєнного стану в Україні" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який продовжений наступними Указами Президента України і триває дотепер. [PERSON] з 22 березня 2022 проживає за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією витягу зі закордонного паспорту. Як зазначає позивач, у німецькому місті Шлос-Гольте-Штукенброк відсутня консульська або дипломатична установа України, а найближча до нього консульська установа знаходиться у віддалені 200 кілометрів (Дюссельдорф, Німеччина). При цьому отримання необхідних документів для подання заяви на прийняття спадщини ускладнювалося ще й великою електронною чергою до цієї установи і потребувала значних фінансових витрат, що є загальновідомими фактами. На переконання суду, введення воєнного стану на території України, тривале перебування у зв`язку з цим [PERSON] на великій відстані від України, а також складнощі з оформленям довіреності в консульській установі слід розцінювати як об`єктивну обставину, що істотно перешкоджала позивачу здійснити передбачені законом дії з прийняття спадщини після смерті батька за місцем її відкриття. При цьому, суд зауважує, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування. Виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд також керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права». Відмова у визначенні додаткового строку для прийняття спадщини позбавить позивача прав на майно. При оцінці встановлених обставин, суд враховує не тільки умови застосування правил ч. 3 ст. 1272 ЦК України, але і загальні засади цивільного судочинства та європейські принципи, зокрема, принцип верховенства права з його складовими. Так, запроваджене ст. 8 Конституції України та ст. 10 ЦПК України верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості. Одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори, зокрема норми моралі, традиції, звичаї тощо, які легітимовані суспільством і зумовлені історично досягнутим культурним рівнем суспільства. Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості. Таке розуміння права не дає підстав для його ототожнення із законом, який іноді може бути й несправедливим. Справедливість - одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права (рішення Конституційного Суду України від 02.11.2004 № 15-рп/2004). Умовою реалізації та інструментом принципу верховенства права є принцип «пропорційності». Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання у право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Втручання держави у право особи на мирне володіння своїм майном є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення «суспільного інтересу» та з дотриманням «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. Під необхідністю втручання мається на увазі, що воно відповідає нагальній соціальній потребі, і, зокрема, є пропорційним до поставленої законної мети (наприклад, рішення у справі «Кутцнер проти Німеччини», п. 60, та рішення від 18.12.2008 у справі «Савіни проти України» (Saviny v. Ukraine), заява № 39948/06, п. 47).Соціальна потреба визначається, зокрема, метою законодавчого врегулювання того чи іншого питання. Необхідність встановлення певних строків на прийняття спадщини обумовлена інтересами цивільного обігу в цілому, маючи на меті якнайшвидше усунення стану правової невизначеності, яка виникає в разі смерті спадкодавця, та забезпечення певних гарантій особам, права яких є похідними від поведінки спадкоємців попередньої черги. Отже, у цій справі суд має визначити, чи відповідає цій меті, а також принципу справедливості та інтересам суспільства позбавлення позивача прав на спадкове нерухоме майно з передачею спадщини спадкоємцю наступної черги. Проте, таке втручання у право власності (законне сподівання, очікування) позивача не у повній мірі відповідає законній меті встановлення строків у спадковому праві, не вирішує нагальні соціальні потреби, а тому не може вважатись пропорційним. Невиправдана фактична конфіскація майна державою суперечить ідеології справедливості. Таким чином, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини , надання позивачу додаткового строку на прийняття спадщини відповідає загальним положенням спадкового права, конституційному принципу верховенства права та положенням ст. 1 Першого протоколу Конвенції з прав людини та основоположних свобод. На підставі викладеного, суд вважає можливим визнати причину пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачем поважною та визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого [INFO] [PERSON] , в три місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Outcome: approved