Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-21 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Городнянської міської ради Чернігівської області, в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , тривалістю три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили. Позовні вимоги мотивовані тим, що [INFO] померла рідна баба позивачки [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне їй майно, у тому числі успадковане нею після смерті її чоловіка [PERSON] , померлого [INFO] , та сина [PERSON] , померлого [INFO] . За життя [PERSON] склала заповіт, яким заповіла позивачці 2/6 частини житлового будинку з побутовими та господарськими спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , та 3/6 частини вказаного житлового будинку заповіла двоюрідній сестрі позивачки - [PERSON] , а все інше належне їй майно [PERSON] заповіла позивачці та [PERSON] в рівних частинах. Строк, визначений для подання заяви про прийняття спадщини, позивачка пропустила через те, що не знала про існування заповіту на своє ім`я. При зверненні до нотаріуса позивачка отримала роз`яснення, що вона пропустила установлений законодавством шестимісячний строк для прийняття спадщини, питання про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини вирішується в судовому порядку. Ухвалою судді від 08 листопада 2024 року відкрито провадження в зазначеній справі. Позивачка у судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила суд їх задовольнити. Представник відповідача по справі - Городнянської міської ради Чернігівської області - про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином, в судове засідання не з`явився. Повноважний представник Городнянської міської ради Чернігівської області Самійленко Д.А. подав до суду письмове клопотання з проханням розглянути справу без участі представника міської ради. Заперечень проти задоволення позову від відповідача не надійшло. (а.с.29-30) Згідно з положеннями ч. 3\~ст. 211 ЦПК України\~учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - приватний нотаріус Чернігівського районного нотаріального округу Сова В.Ф. у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце судового засідання повідомлялася належним чином. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Заслухивши в судовому засіданні позивачку, допитавши свідків, дослідивши письмові докази та вивчивши матеріали справи, з`ясувавши позицію відповідача по суті заявлених позивачкою позовних вимог, суд дійшов висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Дослідженням свідоцтва про смерть серії [NUMBER] установлено, що [PERSON] померла [INFO] у віці 81 року у с.Хрипівка Городнянського району Чернігівської області. (а.с. 10) Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне їй майно. Чоловік спадкодавця [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . (а.с.12) Син спадкодавця [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується копією актового запису про смерть №2012 від 04.07.2005. (а.с.36) Син спадкодавця (батько позивачки) [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . (а.с.11) Факт родинних відносин між позивачкою [PERSON] та спадкодавцем [PERSON] підтверджено документально. (а.с.9) З дослідженого в судовому засіданні дублікату заповіту від 22 липня 2008 року, складеного та посвідченого секретарем виконкому Хрипівської сільської ради Городнянського району Чернігівської області Вербицькою Н.О., зареєстрованого в реєстрі за № 428, виданого 04 березня 2024 року старостою Хрипівського старостинського округу Городнянської міської ради Чернігівської області Ткаченком О.Я., встановлено, що [PERSON] на випадок своєї смерті заповіла 2/6 частини житлового будинку з побутовими та господарськими спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , своїй онуці [PERSON] , [INFO] , 3/6 частини вказаного житлового будинку заповіла своїй онуці [PERSON] , [INFO] , а все інше належне їй майно [PERSON] заповіла своїм онукам [PERSON] та [PERSON] в рівних частинах (а.с.11). За інформацією Хрипівського старостинського округу Городнянської міської ради Чернігівської області від 28.10.2024 вказаний заповіт не змінювався і не відмінявся. (а.с.14) Отже, письмовими доказами справи підтверджено, що позивачка є спадкоємцем за заповітом після смерті [PERSON] . Дослідженням довідки Хрипівського старостинського округу Городнянської міської ради Чернігівської області від 09.05.2024 №242 установлено, що [PERSON] , яка померла [INFO] , на день своєї смерті була зареєстрована та проживала сама у будинку [ADDRESS] . (а.с.15) За даними інформаційної довідки №79151232 від 14.11.2024 зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) спадкова справа до майна [PERSON] , яка померла [INFO] , не відкривалась. (а.с.28) Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] показала, що у лютому 2024 року вони з її дочкою [PERSON] пішли прибрати в будинку її померлої свекрухи [PERSON] . Знаходячись в будинку та перебираючи книжки, вони випадково знайшли документи про право на спадщину на будинок, які були оформлені на ім`я [PERSON] . Із цими документами вони звернулися до старости села Хрипівка [PERSON] . Останній повідомив їм, що за даними старостату [PERSON] залишила заповіт на ім`я її дочки [PERSON] та двоюрідної сестри останньої, яка наразі проживає за кордоном та яка не приймала спадщину своєї баби. Після цього вони з дочкою отримали в старостаті дублікат заповіту, з яким звернулися до нотаріуса. Під час консультації нотаріуса вони отримали роз`яснення про те, що її дочка пропустила строк, установлений законом, для подання заяви про прийняття спадщини. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] показав, що у лютому 2024 року до нього звернулася позивачка та її матір, які повідомили, що знайшли в будинку баби позивачки документи на право власності на будинок, у зв`язку із чим розпитували його, що вони можуть з цими документами робити. Він підняв документацію, наявну у старостаті, і з`ясував, що баба позивачки [PERSON] залишила на ім`я позивачки заповіт, який є дійсним. Він видав позивачці дублікат заповіту та порадив звернутися до нотаріуса. Доказами справи підтверджено, що спадщина [PERSON] у шестимісячний строк, встановлений ст. 1270 ЦК України, не прийнята. Виходячи з положень ст. 1220,\~1222,\~1270 ЦК України, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно зі\~статтею 1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до\~статті 1217\~ЦК\~України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Виходячи зі змісту положень\~статті 1223 ЦК України\~право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265 ЦК України. Відповідно до\~статті 1269 ЦК України\~спадкоємець, який має намір прийняти спадщину та на момент відкриття спадщини не мешкав постійно разом зі спадкодавцем, повинен подати в нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини. За змістом частин 1 та 3\~статті 1272 ЦК України\~якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Аналіз викладених вище норм права призводить до висновку, що право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. У випадку, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Такі роз`яснення викладені в пункті 24\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування». Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Суд приймає до уваги те, що позивачка не проживала спільно зі спадкодавцем [PERSON] , не мала з нею спільного побуту, не знала про заповіт на своє ім`я і дізналася про нього лише у 2024 році, тобто вже після спливу передбаченого законом строку для прийняття спадщини. Суд враховує те, що строк для звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений позивачкою з поважної причини, спадщина [PERSON] ніким не прийнята, у відповідача відсутні заперечення з приводу заявлених позивачкою позовних вимог, з огляду на що суд вважає за можливе визначити позивачці додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилася після смерті [INFO] [PERSON] . На підставі викладеного,

Outcome: approved