Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-29 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд з даним позовом про визнання права власності. Позовні вимоги вмотивовані тим, що [INFO] померла дружина позивача [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно. До складу спадщини у ввійшли всі права та обов`язки, що належали померлій на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок її смерті. Спадкове майно склалося з житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташованому за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 226,0 кв.м., житловою площею 60,6 кв.м., який позивачем та [PERSON] був побудований за період перебування у шлюбі. Після завершення будівництва позивачем виготовлено свідоцтво про право власності, виданого Вишківською селищною радою від 19.09.2001 року за № 2594, виданого на підставі рішення виконкому Вишківської селищної ради від 10.09.2001 року за № 22\~ на ім`я позивача та ім`я його дружини, що підтверджується витягом з реєстраційної книги Хустського БТІ. Однак вказане свідоцтво позивачем при переїзді втрачено, в Хустському БТІ та Вишівській селищній раді\~ копій або іншого примірника свідоцтва немає. Після повернення до України, позивач з приводу прийняття спадщини звернувся до приватного нотаріуса Хустського нотаріального округу Рошинець Н.П., вивчивши надані документи нотаріус роз`яснила на неможливість прийняття спадщини у нотаріальному порядку, оскільки у [PERSON] відсутні оригінали правовстановлюючих документів на майно, у зв`язку із чим йому необхідно звернутись до суду та визнати право власності на\~ спадкове майно у судовому порядку. Відповідно до ст. 71 Закону України «Про міжнародне приватне право» спадкування нерухомого майна регулюється правом держави, на території якої розміщено це майно, а майно, яке підлягає державній реєстрації в Україні, правом України. Спадкування права на нерухоме майно, розташоване на території України регулюється правом України. У випадку, коли спадкодавець на час смерті проживав за межами України і до складу спадщини входять права на нерухоме майно, розташоване на території України, прийняття спадщини відбувається у спосіб звернення спадкоємця з відповідною заявою до компетентного органу, уповноваженого на вчинення нотаріальних дій, за місцем розташування нерухомого майна, тобто в Україні. Таким чином справа підсудна Хустському районному суду Закарпатської області. Отже, виникла ситуація, при якій через втрату правовстановлюючих документів та неможливість виготовлення дублікату позивач не може набути право власності на це майно в порядку спадкування через нотаріуса. За таких обставин, виходячи з приписів ст. 16 ЦК України це право підлягає захисту в судовому порядку. В судове засідання позивач [PERSON] та його представник адвокат Плешинець М. В. не з`явилися. Через канцелярію суду представник позивача подав заяву про розгляд справи у їх відсутності. Позовні вимоги підтримують повністю та просить їх задовольнити. Відповідачка [PERSON] також в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи за її відсутності. Позов визнала в повному обсязі. Третя особа приватний нотаріус Рошинець Н.П., в судове засідання не з`явилася, подала через канцелярію суду заяву про розгляд справи без її участі, проти задоволення позову не заперечує. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Як роз`яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Оскільки під час розгляду справи відповідачка визнала позов у повному обсязі і таке визнання не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову у повному обсязі.

Outcome: approved