Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-16 00:00:00

08.07.2024 позивач [PERSON] в інтересах якого діє адвокат Бакалець І.Г. звернувся до суду з позовом до відповідача Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про захист прав споживача, розірвання кредитного договору та закриття кредитної картки, припинення нарахування відсотків. В обґрунтування заявлених вимог позивач, зазначає, що ним та АТ «Державний ощадний банк України» був укладений кредитний договір на суму 50 000 грн, які після оформлення кредитного договору були перераховані на його картковий рахунок [NUMBER] (банківська карта № [NUMBER] ). Так, 28.04.2024, в період з 14 год. 31 хв. по 14 год. 32 хв. з його карткового рахунку шахрайським способом були зняті кошти в сумі 49 399 грн, внаслідок переказу через BANKING за допомогою Дистанційних каналів обслуговування «Ощад24» на картку Банку Восток № [NUMBER] ( [NUMBER] ). З даного приводу, він 03.05.2024 звернувся із заявою у Тернопільське РУП ГУНП в Тернопільській області, за наслідками чого було відкрите кримінальне провадження № 12024211040001095 від 04.05.2024 за правовою кваліфікацією ч.4 ст.190 КК України, а також 10.05.2024 до керівника філії Тернопільського обласного Управління АТ «Державний ощадний банк України». Поряд з цим, Філія-Тернопільського обласного Управління АТ «Державний ощадний України» відмовилась погашати заборгованість у сумі 49 399,00 грн, яка виникла у зв`язку з шахрайськими діями невідомої особи, мотивуючи свою відповідь порушенням з його боку вимог п.9.15, п.9.16, п.9.17 Розділу IX «Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб». Водночас, він як користувач картки, своїми діями чи бездіяльністю нe сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, а списання (перерахування) грошових коштів з його карткового рахунку відбулося не за його розпорядженням, а відтак позивач вважає, що він не повинен нести відповідальності за такі операції. При цьому, виявивши безпідставне списання (перекази, зняття) коштів, він повідомив про цей факт банк та звернувся до правоохоронних органів. Враховуючи наявність кримінального провадження, у межах якого встановлюється особа, яка протиправно заволоділа грошовими коштами, на переконання позивача він не повинен нести відповідальність за дії, які не вчиняв. Також він не може нести відповідальність за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Позивач зауважує, що Банк, як сторона договірних відносин має дбати за безпеку своїх клієнтів, тим більше, що він багато років є клієнтом Банку і добросовісним користувачем банківських послуг. Вважає, що він, підписавши анкету- заяву щодо приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг, отримавши картку Банку з встановленим кредитним лімітом, фактично заключив з Банком кредитний договір на використання кредитних коштів та з встановлення відсотків за користування кредитними коштами. Однак він кредитних коштів для своїх потреб не знімав, їх зняли шахраї, а йому по сьогоднішній день незаконно нараховують відсотки за користування даними коштами, чим істотно порушує договір, знаючи що з його картки відбулося шахрайське викрадення коштів. На підставі вищевикладеного, з урахуванням заяви про зміну предмету позову позивач просить суд: розірвати кредитний договір, укладений між ним та АТ «Державний ощадний банк України», на підставі якої видавалась кредитна картка із внутрішнім номером обліку банківських операцій [NUMBER] по картці/рахунку [NUMBER] ; закрити кредитну картку із внутрішнім номером обліку банківських операцій [NUMBER] по картці/рахунку [NUMBER] видану [PERSON] (ідентифікаційний номер [NUMBER] ) АТ «Державний ощадний банк України» та припинити нарахування відсотків за кредитом по даній картці, скасувати всі нараховані платежі, відсотки та заборгованість по них, які були нараховані [PERSON] з 28.04.2024 та будуть нараховані по день закриття картки. Ухвалою судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 10.07.2024 відкрито провадження у справі, постановлено провести розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. 26.07.2024 судом зареєстровано відзив на позовну заяву поданий представником відповідача АТ «Державний ощадний банк України» - адвокатом Данилевич А.Б., з якого вбачається, що відповідач заперечує проти заявлених позовних вимог та вважає їх необґрунтованими та протиправними. Представник відповідача вказує, що 30.01.2017 [PERSON] укладено з АТ «Ощадбанк» Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) (далі - ДКБО) шляхом підписання заяви про приєднання № 189307/300177. На виконання умов договору АТ «Ощадбанк» відкрив на ім`я позивача поточний рахунок № [NUMBER] , який в подальшому було змінено на № [NUMBER] на умовах тарифного пакету «Зарплатний», операції за яким можуть здійснюватися з використанням електронного платіжного засобу (картка/платіжна картка), та надавав платіжні картки в тому числі картку [NUMBER] із кінцевим терміном дії 02/2028. Надалі, на виконання умов заяви про встановлення (збільшення) відновлювальної кредитної лінії (Кредиту), яка укладена 30.11.2017 [PERSON] та АТ «Ощадбанк», Банком відкрито [PERSON] рахунок N? [NUMBER] , який в подальшому змінено на номер № [NUMBER] ) на умовах тарифного пакету «Мій комфорт» та видано в тому числі платіжну картку № [NUMBER] із кінцевим терміном дії 05/2025. Відповідно до вищезазначених заяв та умов Договору комплексного обслуговування фізичних осіб АТ «Ощадбанк» було встановлено кредитну лінію (Кредит) в сумі 50 000,00 грн за картковим рахунком [NUMBER] . При цьому, номер мобільного телефону повідомлений Банку Клієнтом, який використовується Банком для ідентифікації Клієнта, надання сервісів через Контакт центр Банку в тому числі послугу СМС інформування, та вважається фінансовим номером Клієнта с номер [NUMBER]. За своїм фінансовим номером телефону позивач створив обліковий запис у системі дистанційного обслуговування АТ «Ощадбанк» - мобільному додатку «Ощад 24/7». Так, за результатами аналізу електронних протоколів та виписок по рахунках щодо здійснених клієнтом операцій за 28.04.2024 встановлено, що 14 год. 31 хв. 51 сек. 28.04.2024 по рахунку [NUMBER] (картка № [NUMBER] ) відбулась транзакція у сумі 29 999 грн на картку № [NUMBER] Банку Восток. Також, 14 год. 32 хв. 26 сек. 28.04.2024 по рахунку [NUMBER] (картка № [NUMBER] ) відбулась транзакція у сумі 19 400 грн на картку № [NUMBER] Банку Восток. Представник відповідача звертає увагу, що вищевказані операції було здійснено коректно в мобільному додатку Ощад 24/7. Зокрема, клієнтом 28.04.2024 орієнтовно о 14 год. 29 хв. 39 сек. завершено реєстрацію мобільного додатку. При цьому, для реєстрації мобільного додатку використовуються реквізити платіжної картки № [NUMBER] , які відомі тільки клієнту, а також одноразові ОТР-паролі, які надаються клієнту для підтвердження реєстрації в мобільному додатку в автоматичному режимі на фінансовий номер телефону Клієнта, якщо така реєстрація була ініційована клієнтом. Зокрема, 28.04.2024 о 14 год. 22 хв. та 14 год. 28 хв. - за запитом Позивача, під час реєстрації мобільному додатку «Ощад 24/7», було здійснено вихідні автоматичні IVR-дзвінки на номер телефону [NUMBER] для підтвердження реєстрації в системі «Ощад 24/7», які були успішно прийняті. Під час дзвінка система інформує клієнта, що не потрібно розголошувати дані картки та одноразові паролі третім особам та озвучує одноразовий пароль, який необхідний для успішної реєстрації мобільного додатку «Ощад 27/4». Надалі, після успішної реєстрації в мобільному додатку «Ощад 24/7» здійснено платіжні операції в проміжок часу з 14 год.31хв. по 14 год. 32 хв. За результатами даних платіжних операцій кошти в загальній сумі 49 399,00 грн з рахунку № [NUMBER] (картка [NUMBER] ) було перераховані на картковий рахунок відкритий у « [INFO] ». Відтак представник відповідача вказує, що якщо й мав місце незаконний переказ грошових коштів, то він виник у результаті розголошення клієнтом своїх конфіденційних даних, в т.ч. реквізитів платіжних карток банку, випущених на ім`я [PERSON] та одноразового коду підтвердження, який надходив на фінансовий номер телефону клієнта. Представник звертаємо увагу суду, що позивач безпосередньо в позовній заяві не підтверджує факт розголошення конфіденційної інформації третім особам. Однак, як вбачається зі змісту копії витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 04.05.2024, позивач, використовуючи мобільний номер телефону [NUMBER] , перейшовши за фішинговим посиланням під виглядом отримання грошової допомоги та спілкуючись з невідомою особою, яка використовувала мобільний номер телефону [NUMBER] , надав можливість невідомій особі здійснити проведення платіжних операцій по власних рахунках. Представник зазначає, що виходячи з умов п. п. 9.15 Розділу IX та п 17.4.4 Розділу XVII ДКБО інформацію необхідну для здійснення реєстрації мобільного додатку «Ощад 24/7», що подальшому надало здійснювати платіжні операції за допомогою системи дистанційного банківського обслуговування міг знати лише позивач за його свідомої та обачливої поведінки. Таким чином, враховуючи що при вході до системи дистанційного обслуговування «Ощад 24/7» та проведенні операцій з переказу коштів була проведена належним чином електронна ідентифікація електронного платіжного засобу - банківської карти та його користувача - позивача, він несе відповідальність за проведені операції по власному рахунку. Водночас, позивачем не надано доказів, що саме з вини АТ «Ощадбанк» були перераховані кошти з його рахунків, відповідно доводи позивача, що Банком не вжито заходів щодо відновлення залишку коштів по його рахунках не заслуговують на увагу. Крім цього, позивач з запитом на блокування платіжних карток звернувся до банку лише 03.05.2024, тобто через понад п`ять діб після успішного проведення відповідних операції рахунку № [NUMBER] (карткою № [NUMBER] ). Також, представник зауважує, що позивач при зверненні о 19 год. 49 хв. 03.05.2024 до контакт центру банку повідомив, що розголосив конференційну інформацію в т.ч. реквізити платіжної картки [NUMBER] третім особам та за його згодою співробітник банку (оператор контакт центру) здійснив блокування відповідних карток по причині інформація стала відома третім особам. На переконання сторони відповідача відповідні платіжні операції стали можливими виключно в результаті розголошення позивачем як клієнтом Банку конфіденційної інформації по своїх картах, передачі даних та паролей третім особам, а відтак саме позивач повинен нести відповідальність за здійснення платіжних операцій. Більше того, чинним законодавством не надано повноважень Банку здійснювати повернення проведеного переказу позивачем, здійсненого з належною авторизацією. Щодо позовних вимог заявлених позивачем, то представник відповідача вказує, що для розірвання договору в порядку ст. 652 Цивільного кодексу України обов`язковою умовою, яка надає суду право розірвати договір на вимогу зацікавленої сторони, повинна бути одночасна наявність умов передбачений ч. 2 ст. 652 ЦК України. Якщо хоча б одна з перелічених умов відсутня, то відповідно до статті 652 ЦК України підстави для розірвання договору відсутні. Також, представник відповідача вважає, безпідставним посилання у позовній заяві на зміст Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України № 705 від 05.11.2014, оскільки таке втратило чинність на підставі Постанови Національного банку № 164 від 29.07.2022. На підставі викладеного представник відповідача просить суд у задоволенні позову відмовити. Ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 08.08.2024, зобов`язано Приватне акціонерне товариство «КИЇВСТАР», надати суду інформацію (роздруківку в паперовому вигляді) вхідних та вихідних телефонних дзвінків, час та тривалість з`єднань та текстових повідомлень по номерах [NUMBER] , [NUMBER] за період з 14 год. 00 хв. 28.04.2024 по 15 год. 00 хв. 28.04.2024 та за яким абонентами зареєстровано дані номери телефону. Зобов`язано Тернопільське районне управління поліції ГУНП в Тернопільській області надати суду належним чином завірені копії протоколів допиту [PERSON] в рамках кримінального провадження №12024211040001095 від 04.05.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, якщо на даній стадії кримінального провадження це не зашкодить досудовому розслідуванню. Протокольною ухвалою суду від 24.10.2024 постановленою в судовому засіданні без видалення до нарадчої кімнати та занесеною до протоколу судового засідання закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду. Позивач [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив задовольнити з підстав викладених у позовній заяві. Додатково зазначив, що йому співробітник скинув посилання, за яким ніби - то можна було отримати допомогу під час війни. Він перейшов за вказаним посилання та ввів номер свої зарплатної картки для отримання коштів. Надалі через 2 дні він не зміг зайти у додаток Ощад 24/7, оскільки він був заблокований. Поряд з цим кредитною карткою, з якої було знято кошти він не користувався. Певний час він не знав, що відбулось зняття коштів із його рахунку, тому до поліції та банку він звернувся 03.05.2024, одразу коли дізнався про зняття коштів з його рахунку. Представник позивача [PERSON] - адвокат Бакалець І.Г. в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив задовольнити з підстав викладених у позовній заяві. Представник відповідача АТ «Державний ощадний банк України» - адвокат Маракіна О.Г. в судовому засіданні заперечила з приводу позовних вимог та просила відмовити у їх задоволенні з підстав викладених у відзиві на позов. Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши та оцінивши докази по справі, суд приходить до висновку, що позов не підлягає до задоволення з наступних підстав: Судом встановлено, що 30.01.2017 між АТ «Державний ощадний банк України» та [PERSON] укладено Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) (далі - Договір/ДКБО) шляхом підписання заяви про приєднання № 189307/300177 до ДКБО фізичних осіб, Заяви на встановлення відновлювальної кредитної лінії (Кредиту), Паспорту споживчого кредиту (Кредитної лінії на БПК) та таблиці визначення сукупної вартості споживчого кредиту та реальної процентної ставки. Підписуючи Договір від 30.01.2017, [PERSON] беззастережно приєднався до Договору в редакції, яка на день підписання Заяви на приєднання розміщена на інтернет-сторінці банку www.oschadbank.ua та уклав з банком Договір, складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку, Кредитного договору. Також просив підключити основну Картку до послуги СМС - інформування до номеру телефону - [NUMBER] та здійснити термінове виготовлення Картки з наступною його оплатою за таке виготовлення згідно з Тарифами Банку (п.п. 3.1, 3.3.1, 3.3.3 Договору). За умовами Договору від 30.01.2017, банк відкриє на ім`я [PERSON] поточний рахунок № [NUMBER] у гривні України на умовах тарифного пакету «Зарплатний», Тарифів за користування платіжною карткою операції за яким можуть здійснюватися з використанням електронного платіжного засобу за дебетовою - кредитною схемою та надає [PERSON] платіжну карту «Mastercard Debit Standart» та ПІН-конверт до неї (п.п. 3.2, 3.4.1, 3.4.2 Заяви). Підписуючи Заяву на встановлення відновлювальної кредитної лінії, яка є складовою Заяви на приєднання, [PERSON] ініціював одержання та погодився з умовами користування Кредитом відповідно до умов Договору, підтвердив укладення між ним та Банком Кредитного договору та просив надати йому кредит на споживчі потреби в національній валюті, шляхом встановлення відновлювальної кредитної лінії на його Картковий рахунок № [NUMBER] у сумі 1500 строком на 36 місяців (з можливим продовженням на той самий строк) зі сплатою процентів за користування кредитними коштами у розмірі 28 % річних. Плата (комісійна винагорода) за обслуговування невикористаної частини встановленого кредиту складає 0,00 % від невикористаної частини встановленого кредиту та сплачується щомісячно (п.п. 6.1- 6.3, 6.5.1, 6.5.3). За умовами Заяви на встановлення відновлювальної кредитної лінії, [PERSON] погодився, що всі інші умови Кредитного договору, в т.ч. порядок його зміни, містяться в Договорі (6.10 Заяви). Також, 30.11.2017 [PERSON] звернувся до АТ «Державний ощадний банк України» із заявою на встановлення (збільшення) відновлювальної кредитної лінії (Кредиту), у якій ініціював та погодився на одержання (збільшення) Кредиту, та погодився з умовами користування Кредитом відповідно до умов Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, а також підтвердив укладення між ним та Банком Кредитного договору з істотними умовами кредитування, викладеними у цій Заяві. [PERSON] просив встановити (збільшити) наданий йому кредит, метою якого є споживчі потреби в національній валюті, шляхом надання відновлювальної кредитної лінії (Кредиту) на його картковий рахунок № [NUMBER] та погодив, що йому може бути встановлено максимальний розмір кредиту - 50 000 грн, строком на 60 міс., зі сплатою процентів за користування кредитними коштами у розмірі 38 % річних. Плата (комісійна винагорода) за обслуговування невикористаної частини встановленого кредиту складає 0,00 % від невикористаної частини встановленого кредиту та сплачується щомісячно (п.п. 3.1 - 3.6 Заяви). Аналогічні умови кредитування містяться у Паспорті споживного кредиту (Кредитної лінії на БПК) підписаного [PERSON] 30.11.2017. Згідно з довідкою №114021/117.40/011-16-2024 від 18.07.2024 виданої АТ «Ощадбанк», [PERSON] (ІПН [NUMBER] ) на підставі укладених з АТ «ОЩАДБАНК» договорів комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки): за рахунком № [NUMBER] (тарифний пакет «Мій комфорт») було встановлено кредитний ліміт в сумі 50 000,00 грн 30.11.2017 та емітовано платіжну картку - [NUMBER] та перевипущено картку [NUMBER] із кінцевим терміном дії 05.2025; за рахунком № [NUMBER] (тарифний пакет «Зарплатний») 23.17.2017 емітовано платіжну картку - [NUMBER] на яку було встановлено кредитний ліміт (овердрафт) в сумі 1 500,00 грн, та перевипущені картки - [NUMBER] , [NUMBER] із кінцевим терміном дії до 02.2028; [PERSON] (ІПН [NUMBER] ) шляхом звернення 03.05.2024 до контакт центру Банку вищевказані платіжні картки заблоковано. Як вбачається з виписки по картковому рахунку № [NUMBER] відкритого на ім`я [PERSON] за період з 28.04.2024 по 13.05.2024 по вказаному рахунку було здійснено наступні операції: -28.04.2024 о 14 год. 31 хв. було здійснено переказ коштів через UKR KYIV MOBILE BANK 752944 30010001 на суму 29 999 грн; -28.04.2024 о 14 год. 32 хв. було здійснено переказ коштів через UKR KYIV MOBILE BANK 752945 30010001 на суму 19 400 грн. Згідно інформації наданої Процесинговим центром Департаменту електронної комерції та платіжних засобів АТ «Ощадбанк»: -на мобільний номер [NUMBER] 28.04.2024 о 14 год. 22 хв. 11 сек. та о 14 год. 27 хв. 06 сек. надсилались ОТП повідомлення із кодом для входу в систему Ощад 24/7: -по рахунку № [NUMBER] (картка № [NUMBER] ) 28.04.2024 о 14 год. 29 хв. 39 сек. відбулась верифікація в новому мобільному додатку через MOBILE BANKING. -28.04.2024 о 14 год. 29 хв. 48 сек. було здійснено реєстрацію у новому мобільному додатку Ощад 24/7 за допомогою пристрою Mi Note 10 Lite. -28.04.2024 о 14 год. 31 хв. 51 сек. з рахунку № [NUMBER] (картка № [NUMBER] ) було здійснено переказ коштів на суму 29 999 грн на картку іншого банку - «Банк Восток» [NUMBER] ( [NUMBER] ); -28.04.2024 о 14 год. 32 хв. 26 сек. з рахунку № [NUMBER] (картка № [NUMBER] ) було здійснено переказ коштів на суму 19 400 грн на картку іншого банку - «Банк Восток» [NUMBER] ( [NUMBER] ). Ці операції було здійснено в мобільному додатку Ощад 24/7 (нова версія Flumo), ці дії підтверджувались біометрією або кодом доступу, який встановлюється при першому вході або в налаштуваннях безпеки. Для реєстрації і встановлення нового мобільного додатку використовуються реквізити ПК та ПІН-код до неї, які відомі тільки клієнту, а також одноразові ОТР-паролі, які надаються клієнту в автоматичному режимі на фінансовий номер мобільного телефону. Фінансовий номер [NUMBER] , не змінювався. Відповідно до службової записки начальника контакт - центру Департаменту електронної комерції та платіжних засобів АТ «Ощадбанк» Старика А.В. від 16.07.2024 № 53/3-17/474, Дзвінки до КЦ у період з 01.04.2024 по 01.06.2024 здійснювались з фінансового номера телефону [NUMBER] : 28.04.2024 о 14 год. 22 хв. - вихідний IVR-дзвінок для підтвердження реєстрації в «Ощад 24/1», успішно прийнятий, без з`єднання з оператором; 28.04.2024 о 14 год. 28 хв. - вихідний IVR-дзвінок для підтвердження реєстрації в «Ощад 24/7», успішно прийнятий, без з`єднання з оператором; 30.04.2024 о 21 год. 35 хв. - вихідний IVR-дзвінок для підтвердження реєстрації в «Ощад 24/7», успішно прийнятий, без з`єднання з оператором; 03.05.2024 о 19 год. 47 хв. - вхідний дзвінок, запит щодо блокування картки. Дзвінок було першочергово опрацьовано голосовим помічником [PERSON]. Після озвучення запиту клієнта, дзвінок було переведено на оператора, проте клієнт не дочекався на з`єднання; 03.05.2024 о 19 год. 49 хв. - вхідний дзвінок, запит щодо блокування картки, оскільки було списано кошти 3-ми особами з [NUMBER] ( [NUMBER] ). Оператор заблокував ПК № [NUMBER] (КР № [NUMBER] ) з причини підозра на шахрайство в мережі Інтернет, закрив обліковий запис в «Ощад 24/7». Також, оператор заблокував [NUMBER] (KP № [NUMBER] ), [NUMBER] (KP № [NUMBER] ) з причини підозра на шахрайства в мережі Інтернет та закрив токени, які було створено до [NUMBER] ( [NUMBER] ) та [NUMBER] (KP № [NUMBER] ). Під час розмови клієнт повідомив, що на інтернет-ресурсі (не зазначив назву інтернет-ресурсу) вказував дані зарплатної картки. Оператор не встиг надати клієнту додатково інформацію, оскільки дзвінок зірвався. В період з 01.04.2024 по 01.06.2024 року авторизацій в офіційних чат-ботах Банку з номера телефону: [NUMBER] не здійснювалось. Отримати інформацію щодо номера та дати кредитного договору, укладеного з АТ «Ощадбанк», у т.ч. відсоткової ставки, номеру рахунку, суми кредиту та іншу інформацію щодо платежів по кредиту (надалі - фінансові дані) можливо після здійснення входу в обліковий запис клієнта в додаток «Мобільний Ощад» (при розголошені даних 3-м особам). Здійснити вхід/реєстрацію в застосунку «Мобільний Ощад» можливо за умови наявності повного номера картки, ПІН-коду до неї та одноразового пароля, який повідомляється клієнту під час вихідного IVR-дзвінка. Згідно із службовою запискою начальника Управління мереж та телекомунікацій АТ «Ощадбанк» Петриченко О.В. № 112062/14/9-11-2024 від 16.07.2024, номер [NUMBER] не належить АТ «Ощадбанк». Номер [NUMBER] підключений до контакт - центру та знаходиться в компетенції департаменту електронної комерції та платіжних засобів АТ «Ощадбанк». Згідно відповіді ПрАТ «КИЇВСТАР» № 12074/з/кт від 16.09.2024 наданої на ухвалу суду від 08.08.2024, електронні комунікаційні по телефонному номеру [NUMBER] станом на 28.04.2024 надавались на умовах передплаченої форми обслуговування ПрАТ «КИЇВСТАР», знеособлено (анонімно), без укладання письмового договору або реєстрації. Визначити особу, в користуванні якої перебував телефонний номер [NUMBER] , зокрема в період часу з 14 год. 00 хв. по 15 год. 00 хв. 28.04.2024, немає можливості. У період часу з 14 год. 00 хв. по 15 год. 00 хв. 28.04.2024 комунікаційним обладнанням ПрАТ «КИЇВСТАР» було зафіксовано таку інформацію щодо отримання вхідних телефонних дзвінків та смс повідомлень номером телефону [NUMBER] : 28.04.2024 о 14 год. 22 хв. 25 сек. вхідний дзвінок з номеру [NUMBER] тривалість з`єднання 58 сек.; 28.04.2024 о 14 год. 28 хв. 16 сек. вхідний дзвінок з номеру [NUMBER] тривалість з`єднання 53 сек.; 28.04.2024 о 14 год. 29 хв. 44 сек. вхідне СМС від Ощадбанку. Здійснення вихідних телефонних дзвінків та направлення смс повідомлень номером телефону [NUMBER] в період часу з 14 год. 00 хв. по 15 год. 00 хв. 28.04.2024 комунікаційним обладнанням ПрАТ «КИЇВСТАР» не зафіксовано. Електронні комунікаційні послуги телефонному номеру [NUMBER] станом на 28.04.2024 надавались на умовах контрактної форми обслуговування ПрАТ «Київстар» (за письмовим договором), фізичній особі [PERSON] . Як встановлено з аудіо файлу розмови оператора АТ «Ощадбанк» з [PERSON] (назва «03.05.2024 о 19.49 [NUMBER]») [PERSON] зателефонував у кол-центр АТ «Ощадбанк» та просив заблокувати його картки, оскільки з кредитної картки № [NUMBER] відбулось несанкціоноване списання коштів, у зв`язку із чим відкрито кримінальне провадження. При цьому, [PERSON] повідомив, що перейшов на сайт із своєї зарплатної картки, а кошти списались із кредитної картки. Відповідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, 04.05.2024 за заявою потерпілого [PERSON] до Єдиного реєстру досудових розслідувань було внесені відомості про кримінальне провадження №12024211040001095 за ч. 4 ст. 190 КК України за фактом того, що 03.05.2024 до Тернопільського РУ поліції ГУНП в Тернопільській області із заявою звернувся [PERSON] , [INFO] , моб.тел. [NUMBER] про те, що 28.04.2024, близько 14:32 год. невідома особа, використовуючи мобільний номер телефону [NUMBER] , шляхом обману та проведенням незаконних операцій із використання електронно-обчислювальної техніки використовуючи фішингове посилання, під приводом отримання грошової допомоги, заволоділа грошовими коштами останнього із банківської картки АТ «Ощадбанк» [NUMBER] на загальну суму 51 587 грн 27 коп., чим спричинила [PERSON] матеріальну шкоду на вказану суму. Як слідує із протоколу допиту потерпілого [PERSON] від 07.05.2024, останній повідомив, що [INFO] близько 14 год. 00 хв. у групі з колишньої роботи у мережі «Viber» він побачив оголошення у якому особа з ім`ям [PERSON] , потім було змінено на ім`я [PERSON] , номер телефону [NUMBER] , фото працівника з колишньої роботи якого він знає, а це було фото [PERSON] , надіслала оголошення про те, що ділиться посиланням щодо інформації про виплату 6200 грн від «УСЗН ООН», оскільки щойно оформила сама, кошти прийшли за 15 хвилин. Зазначено, що це рахується, як допомога під час війни, зараховують на карту, та зазначено посилання: «[INFO]». В подальшому він перейшов за вказаним посиланням, де було зазначено реквізити для введення даних карти, після чого я ввів дані карти № [NUMBER] на якій грошових коштів не було, після чого там були загрузки, він поспішав та вийшов з вказаного посилання, ніякої грошової допомоги йому не надходило. В подальшому 02.05.2024 близько 17 год 00 хв. він вирішив зайти у «Ощадбанк», що по вул. Л. Українки у м. Тернополі, щоб закрити свої карти банку, у зв`язку з тим, що переходить на інший банк. Після чого оператор у банку йому повідомила, що з його кредитної карти № [NUMBER] , 28.04.2024 близько 14 год. 32 хв. було знято кредитні кошти на загальну суму 51587 грн 27 коп. На вказаній карті був кредит 50 000 грн, які він не знімав раніше. На що працівник банку повідомила, що потрібно звернутись у поліцію, оскільки він вказані кошти не знімав і ніякого підтвердження на зняття не давав. Також у вищевказаній групі на вказаному фото, де була його знайома, що надіслала посилання, було пізніше інше фото, зараз на даний момент ніякого фото немає. Також в подальшому в мережі «Viber» особа з ім`ям [PERSON] , мобільний номер [NUMBER] написала у групі, що це не [PERSON] надіслала цю інформацію, її аккаунт було зламано. Дані своєї картки він не називав, тільки ввів на вищевказаному посиланні номер картки. Повідомлення для підтвердження операції йому не надходили. Йому не телефонували для підтвердження операції зняття коштів. 10.05.2024 [PERSON] звернувся до керівника Філії - Тернопільського обласного управління АТ «Ощадбанк» із заявою, у якій просив 28.04.2024 невідома особа, шляхом використання електронно-обчислювальної техніки, заволоділа грошовими коштами із банківської картки АТ «Ощадбанк» [NUMBER] , яка перебуває в його користуванні, на суму 51 587 грн 27 коп. Зняті кошти являлися кредитними, і по факту потерпілою стороною мав би виступати представник АТ «Ощадбанк», однак не зважаючи на те, він самостійно 03.05.2024 звернувся до Тернопільського районного управління поліції ГУНП в Тернопільській області із заявою про дану подію, яку було прийнято та 04.05.2024 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №12024211040001095 за ч.4 ст. 190 КК України. В зв`язку з вище викладеним [PERSON] просив вирішити питання щодо погашення заборгованості, яка виникла в зв`язку із шахрайськими діями невідомої особи, між ним та АТ «Ощадбанк» в сумі 51 587 грн 27 коп., з метою уникнення в подальшому нарахування кредитних відсотків та внесення його до Кредитного реєстру. Як вбачається з відповіді філії - Тернопільське обласне управління АТ «Ощадбанк» №117.29-33/60195/2024 від 20.05.2024, наданої на звернення [PERSON] від 10.05.2024, Філією-Тернопільське обласне управління АТ «Ощадбанк» проведено ретельний аналіз операцій, здійснених по рахунках вказаних платіжних карток, емітованих АТ «Ощадбанк» на ім`я [PERSON] , за результатами якого встановлено, що відповідно до виписки по картковому рахунку № [NUMBER] (картка №? [NUMBER] ) було знято на протязі вищезазначеного періоду 29 999 грн. та 19 400 грн. Всього на загальну суму 49 399.00 грн. Як зазначено в деталях трансакцій-по виписках з рахунків дані кошти були зняті внаслідок переказу коштів через WEB BANKING за допомогою Дистанційних каналів обслуговування «Ощад 24». Також встановлено, що вказані трансакції проведено коректно, з використанням усіх необхідних реквізитів платіжної картки Банку, з правильним введенням паролю, відомого лише держателю, який надійшов у вигляді СМС повідомлення на номер телефону [PERSON] . Таким чином, за результатами перевірки фактів, викладених у зверненні [PERSON] встановлено, що зняття грошових коштів з карткових рахунків стало можливим у зв`язку з порушенням (недотриманням) [PERSON] вимог п.9.15. Розділу IX «Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб», де зазначено, що «Клієнт зобов`язаний забезпечити/гарантувати неможливість отримання третіми особами інформації про Логін, Пароль, Картковий пароль, а також ПІН. CVV2/CVC2, строк дії, номер Картки тощо. Ризик і відповідальність за несанкціоноване використання Логіна, Пароля, Карткового пароля несе виключно Клієнт.», п. 9.16 «Клієнт несе ризик та негативні наслідки передачі ним третій особі мобільного телефона (відповідної SIM-карти), номер якого визначений в Заяві про приєднання до Договору комплексного обслуговування фізичних осіб або повідомлений Банку в іншому встановленому Договором порядку, як Номер мобільного телефону Клієнта, їх витрат незаконного заволодіння ними, а також ризик технічного перехоплення інформації, направленої на Номер мобільного телефону Клієнта», п. 9.17 «Клієнт усвідомлює та приймає на себе усі ризики щодо можливості авторизації сторонньою особою у Мобільних додатках Google Pay або в інших подібних додатках за допомогою технології Біометрії, в тому числі якщо у Мобільному пристрої збережені Відбитки пальця(-ів) сторонньої особи», п.9.18 «Будь-яку особу, що використала Біометрію як засіб ідентифікації клієнта для доступу до Системи ДБО (у тому числі технології Touch ID, Face ID), Банк безумовно вважає Клієнтом і не несе відповідальності за дії такої особи, навіть якщо такі дії будуть оскаржуватися». Відтак, в процесі перевірки не вбачається порушення працівниками АТ «Ощадбанк» політики інформаційної безпеки чи вчинення шахрайських дій, так як кошти зняті з рахунку за допомогою Системи Дистанційного Банківського Обслуговування без відвідування клієнтом відділення Банку, а тому відсутні правові підстави для повернення клієнту грошових коштів. Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку(0з9). Відповідно до статей 626, 628 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Істотними умовами договору відповідно до ч. 1 статті 638 ЦК України є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно з частиною першою статті 1066 ЦК України за договором банківського рахунку банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Згідно з частиною першою статті 1068 ЦК України банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка. Згідно частини першої статті 1071 ЦК України банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження. Статтею 1073 ЦК України передбачено, що у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Частиною третьою статті 1092 ЦК України визначено, якщо порушення банком правил розрахункових операцій спричинило помилковий переказ банком грошових коштів, банк несе відповідальність відповідно до цього Кодексу та закону. Законом України «Про платіжні послуги» визначаються поняття та загальний порядок виконання платіжних операцій в Україні, встановлює виключний перелік платіжних послуг та порядок їх надання, категорії надавачів платіжних послуг та умови авторизації їх діяльності, визначає загальні засади функціонування платіжних систем в Україні, загальні засади випуску та використання в Україні електронних грошей та цифрових грошей Національного банку України, установлює права, обов`язки та відповідальність учасників платіжного ринку України, визначає загальний порядок здійснення нагляду за діяльністю надавачів платіжних послуг, надавачів обмежених платіжних послуг, порядок здійснення оверсайта платіжної інфраструктури. Згідно з пунктом 56 ч. 1 статті 1 вказаного Закону, платіжна картка - електронний платіжний засіб у вигляді пластикової чи іншого виду картки. Платіжна операція - будь-яке внесення, переказ або зняття коштів незалежно від правовідносин між платником і отримувачем, які є підставою для цього (п. 57 ч. 1 ст. 1). Відповідно до частини шостої статті 64 Закону України «Про платіжні послуги» порядок відкриття рахунків та їх режими визначаються Національним банком України. Умови відкриття рахунку та особливості його обслуговування зазначаються в договорі, укладеному між надавачем платіжних послуг з обслуговування рахунку та користувачем - власником рахунку. Так, за правилами ч. 20 ст. 38 Закону України «Про платіжні послуги», користувач, якому наданий електронний платіжний засіб, зобов`язаний: 1) надати емітенту інформацію для здійснення контактів у порядку, визначеному договором; 2) зберігати та використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства та умов договору, укладеного з емітентом; 3) не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права; 4) не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції; 5) негайно після того, як така інформація стала йому відома, повідомити емітента у спосіб та каналами зв`язку, передбаченими договором між емітентом та платником, про факт втрати електронного платіжного засобу та/або факт втрати індивідуальної облікової інформації. У відповідності до статті 8 Закону України «Про платіжні послуги», надавачі платіжних послуг несуть відповідальність перед користувачами за помилкові платіжні операції, у тому числі за виконання: 1) помилкової платіжної операції на рахунок неналежного отримувача; 2) помилкової платіжної операції з рахунку неналежного платника; 3) платіжної операції з рахунку платника без законних підстав або внаслідок інших помилок надавача платіжних послуг. Частиною 11 вказаної статті передбачено що платник, з рахунку якого внаслідок помилки неналежного стягувача без законних підстав списано кошти, має право на стягнення суми такої платіжної операції з неналежного стягувача у судовому порядку. Відповідно до пункту 136 Постанови Правління НБУ №164 від 29.07.2022 «Про затвердження Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів» (далі - Постанови), користувач зобов`язаний: 1) зберігати та використовувати платіжні інструменти відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання платіжних інструментів особами, які не мають на це законного права або повноважень; 2) надати емітенту інформацію для здійснення контактів у порядку, визначеному договором. Пунктом 140 Постанови визначено, що користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем. До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на користувача. З моменту повідомлення користувачем емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом. Пунктом 146 Постанови визначено, що власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Зазначені норми є спеціальними і підлягають обов`язковому застосуванню до спірних правовідносин. Таким чином, користувач несе відповідальність за здійснення платіжних операцій у разі наявності доказів сприяння ним втраті, використанню ПІН - коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Відповідний правовий висновок узгоджується із висновками, які висловлено у постановах Верховного Суду від 23.01.2018 у справі № 202/10128/14-ц , від 13.09.2019 у справі № 501/4443/14-ц, від 20.11.2019 у справі № 577/4224/16-ц. Згідно з пунктом 17.1.1 Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб АТ «Державний ощадний банк України» (далі ДКБО), Банк здійснює дистанційне обслуговування Клієнта за допомогою Дистанційних каналів обслуговування, зокрема, але не виключно за допомогою Чат-бот, Системи ДБО та всіх його каналів обслуговування, за плату, в розмірі Комісійної винагороди, визначеної Тарифами. Відповідно до пункту 17.1.5 ДКБО сторони домовились, що послідовне введення Одноразового цифрового паролю, отриманого на Номер мобільного телефону, повідомлений Клієнтом Банку в порядку та спосіб, визначений Договором або ідентифікація клієнта шляхом Біометрії, є аналогом власноручного підпису Клієнта. Всі документи, операції Клієнта, що ініціюються в електронному вигляді і підписані/підтверджені за допомогою Електронного підпису вважаються такими, що підписані власноручним підписом Клієнта та юридично прирівнюються до документів, отриманих від Клієнта на паперовому носії, оформлених відповідно до вимог чинного законодавства України. Електронний підпис не може бути визнано недійсним через те, що він не має статусу Кваліфікованого електронного підпису чи через його електронну форму. Згідно з пунктом 17.2.3 ДКБО клієнт зобов`язаний забезпечити умови надійного зберігання Логіну, Паролю та отриманих від Банку Електронних підписів Клієнта, що виключають доступ сторонніх осіб до Рахунків та можливість розпорядження Рахунками сторонніми особами за допомогою Системи ДБО. Клієнт зобов`язаний не допускати тиражування Логіну, Паролю та/або їх передачу третім особам. У пункті 17.2.7 ДКБО зазначено, що будь-яка інформація, надана Клієнтом до Банку після проходження Клієнтом процедури Реєстрації вважається такою, що надана особисто Клієнтом та підлягає застосуванню Банком в порядку, передбаченому Договором. У пункті 17.2.9 ДКБО зазначено, що інформація щодо здійснених Клієнтом операцій в Системі ДБО фіксується в електронних протоколах, які зберігаються у Банку, і які Сторони домовилися вважати належним та допустимим доказом при розгляді судом або іншим компетентним органом, установою спору між ними або спору за їх участю. Згідно з пунктом 17.3.8 ДКБО наслідки операцій в Системі ДБО, здійснених з використанням Облікового запису Клієнта, відповідальність за такі операції несе особисто Клієнт, а не Банк. Відповідно до пункту 17.4.4 ДКБО клієнт персонально відповідає за зберігання і не розголошення третім особам авторизаційних та ідентифікаційних даних при роботі ДБО, компрометацію ідентифікаційних/авторизаційних даних за допомогою вірусів і програм- шпигунів на персональному програмному забезпеченні Клієнта. Банк не несе відповідальності за операції з Картковим рахунком Клієнта при розголошенні третім особам авторизаційних та ідентифікаційних даних, відсутності сертифікованого антивірусного забезпечення. Крім цього згідно з пунктом 2.2 Правил користування платіжними картками, емітованими АТ «Ощадбанк», які є Додатком № 3 до Договору КБО, якщо платіжну картку втрачено, викрадено або з іншої причини вона стала непридатною до використання, а також якщо ПІН-код став відомий сторонній особі, позивач повинен в усній формі терміново заявити про це в Контакт-центр АТ «Ощадбанк» та протягом 3 днів надати письмові заяву в оригіналі або по факсу до установи Банку, де відкрито рахунок. Позивач відповідач відповідає за всі суми по операціях з платіжною карткою, якщо передано картку сторонній особі або не повідомлено банк про те, що її загублено. За таких обставин саме на позивача покладено обов`язок нерозголошення (нерозкриття) інформації за рахунком в результаті використання клієнтом паролів, ПІН-кодів, CVV-кодів тощо, як і обов`язок повідомлення банку в разі втрати, викрадення платіжної картки та розголошення. Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Частинами першою, четвертою статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно положень статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. У постанові Верховного Суду від 21.04.2021 по справі № 751/6050/18 (провадження №61-18544св19 викладено правову позицію, де зазначено: «… що саме на банк, який є професійним учасником ринку надання банківських послуг, покладено обов`язок доведення того, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Відповідно, вимоги до рівня та розумності ведення справ банком є вищими, ніж до споживача-фізичної особи, яка зазвичай є слабшою стороною у цивільних відносинах з такою кредитною установою. З урахуванням наведеного всі сумніви та розумні припущення мають тлумачитися судом саме на користь такої слабшої сторони…». Відповідно до правової позиції, що викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 липня 2019 по справі №522/22780/15-ц, враховуючи що при вході до системи дистанційного обслуговування Моbіlе-банкінг «Ощад 24/7» та проведенні операцій з переказу коштів проведена електронна ідентифікація самого електронного платіжного засобу і його користувача, відсутності належних доказів щодо проведення операцій сторонніми особами поза волею та бажанням Клієнта, відсутності доказів вини банку, банк не несе відповідальність за проведені позивачем операції по його рахунку. Згідно з Інструкцією з реєстрації користувача у Мобільному Ощаді, мається у вільному доступі у мережі інтернет на сайті Банку www. oschadbank.uа, WEB-банкінг - це сучасний та мобільний програмний комплекс, що надає можливість контролювати стан рахунків, а також здійснювати банківські операції без відвідування відділення банку в режимі 24 години на добу, 7 днів на тиждень, з будь-якої точки світу, де є доступ до мережі Internet. Реєстрація користувача може здійснюватися на сайті WEB-банкінг, за допомогою мобільного додатку «Ощад24», через банкомат чи інформаційно - платіжний термінал самообслуговування Ощадбанку. Для реєстрації (перереєстрації) в системі ДБО «Ощад 24/7» (Мобільний Ощад) необхідно використання номеру телефону Клієнта, прив`язаного до картки (фінансовий номер), отримання дзвінка від Банку з кодом, чотири останні цифри номеру картки та PIN-код до неї. В подальшому Клієнт встановлює відомий тільки йому логін та пароль до мобільного додатку, а також створює код швидкого доступу та може налаштувати на мобільному пристрою Touch/Face ID (ідентифікація за допомогою відбитка пальця або обличчя) в цьому випадку наступні входи у додаток та оплати здійснюються без підтвердження за допомогою паролю чи коду з SMS. Дистанційне банківське обслуговування (ДБО) «Ощад24/7» регламентується положеннями Договору комплексного банківського обслуговування (ДКБО). Так, з наявних в матеріалах справи доказів судом встановлено, що 28.04.2024 о 14 год. 31 хв. та о 14 год. 32 хв. через UKR KYIV MOBILE BANK з рахунку [PERSON] № [NUMBER] (картка № [NUMBER] ) було здійснено дві успішні операції в мобільному додатку «Ощад 24/7» з переказу коштів на загальну суму 49 399 грн. При цьому з наданої Департаментом електронної комерції та платіжних засобів АТ «Ощадбанк» інформації вбачається, що реєстрація та вхід до системи дистанційного банківського обслуговування Mobile-банкінг «Ощад 24/7» були здійснені коректно, що можливо лише за наявності повного номеру банківської картки, CVV-коду, терміну дії картки та коду доступу. Встановлено, що ОТР-повідомлення із кодом доступу для входу в систему Ощад 24/7 надходили на фінансовий номер позивача [NUMBER] , 28.04.2024 о 14 год. 22 хв. та о 14 год. 27 хв., що також підтверджується інформаціє наданою ПрАТ «КИЇВСТАР», згідно якої 28.04.2024 о 14 год. 22 хв. та о 14 год. 28 хв. на номер телефону позивача [NUMBER] надходили дзвінки із номеру телефону [NUMBER] , який підключений до контакт - центру та знаходиться в компетенції департаменту електронної комерції та платіжних засобів АТ «Ощадбанк», а 28.04.2024 о 14 год. 29 хв. 44 сек., з даного номеру телефону, на номер телефону позивача [NUMBER] надійшло СМС повідомлення. Таким чином, 28.04.2024 о 14 год. 22 хв. та о 14 год. 28 хв., тобто безпосередньо перед зняттям коштів із рахунку позивача [PERSON] на його на фінансовий телефон [NUMBER] надходили коди доступу для входу в систему Ощад 24/7, які направлялись Банком 28.04.2024 о 14 год. 22 хв. та о 14 год. 27 хв., та які були відомі виключно позивачу. В подальшому 28.04.2024 о 14 год. 29 хв. відбулась верифікація в новому мобільному додатку через MOBILE BANKING, а о 14 год. 29 хв. було здійснено реєстрацію у новому мобільному додатку Ощад 24/7. При цьому, реєстрація та вхід у мобільний додаток «Ощад 24/7» можливий лише з підтвердженням біометрії або коду доступу, що надходить на фінансовий номер телефону клієнта, що вбачається із процитованої вище інструкції користувача системи «Ощад 24/7», яка є у вільному доступі у мережі інтернет на сайті банку www/oschadbank.ua. З вказаного слідує, що операції з переказу коштів у загальній сумі 49 399 грн з рахунку позивача № [NUMBER] (картка № [NUMBER] ) були здійснені 28.04.2024 о 14 год. 31 хв. та о 14 год. 32 хв. в мережі Інтернет за допомогою системи ДБО «Ощад 24/7», авторизація та вхід до якої виконаний з використанням реквізитів платіжної картки, у тому числі CVV-коду, а також фінансового номеру, кодів, отриманих в смс-повідомленнях на фінансовий номер, які відомі тільки власнику картки, тобто позивачу [PERSON] . В іншому випадку вхід до системи ДБО «Ощад 24/7» є неможливою. Таким чином, судом встановлено, що позивач через власну необережність та довірливість своїми діями сприяв незаконному використанню інформації, яка дала змогу невідомим особам ініціювати платіжні операції по його рахунку 28.04.2024. Суд звертає увагу на те, що саме клієнт зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та негайно повідомляти банк про операції, які не виконувалися ним. До моменту такого повідомлення відповідальність у повному обсязі за всі операції несе виключно клієнт. Відповідно до п.п. 9.15-9.18 Розділу IX Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, затвердженого постановою правління AT «Ощадбанк» від 05.08.2015 № 694, Клієнт зобов`язаний забезпечити/гарантувати неможливість отримання третіми особами інформації про Логін, Пароль, Картковий пароль, а також ПН, CVV2\, строк дії, номер Картки тощо. Ризик і відповідальність за несанкціоноване використання Логіна, Пароля, Карткового пароля несе виключно Клієнт. Клієнт несе ризик та негативні наслідки передачі ним третій особі мобільного телефона (відповідної SIM-карти), номер якого визначений в Заяві про приєднання до Договору комплексного обслуговування фізичних осіб або повідомлений Банку в іншому встановленому Договором порядку як Номер мобільного телефону Клієнта, їх втрати, незаконного заволодіння ними, а також ризик технічного перехоплення інформації, направленої на Номер мобільного телефону Клієнта. Клієнт усвідомлює та приймає на себе усі ризики щодо можливості авторизації сторонньою особою у Мобільних додатках Google Pay або в інших подібних додатках за допомогою технології Біометрії, в тому числі якщо у Мобільному пристрої збережені Відбитки пальця(-ів) сторонньої особи. Будь-яку особу, що використала Біометрію як засіб ідентифікації клієнта для доступу до Системи ДБО (у тому числі технології Touch ID, Face ID), Банк безумовно вважає Клієнтом і не несе відповідальності за дії такої особи, навіть якщо такі дії будуть оскаржуватися. З огляду на вищевикладене, суд доходить висновку, що банком під час розгляду даної справи доведено, що своїми діями, а саме передачею інформації третій особі з використанням власного фінансового телефону, шляхом розголошення стороннім особам кодів підтвердження, які приходили на його номер, що мало наслідком списання коштів з його банківського рахунку, позивач сприяв використанню інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Отже, позивачем [PERSON] , у розумінні статті 8 Закону України «Про платіжні послуги», не доведено здійснення Банком неналежного чи помилкового переказу, як і не доведено належними й достатніми доказами того, що він як користувач не підтверджував здійснення платіжних операцій за відкритими йому банківськими рахунками та порушення Банком вимог Закону України «Про платіжні послуги». Позивач не надав суду належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів, які б доводили зазначені ним у позові обставини і слугували б підставою для захисту його прав у обраний ним спосіб, зокрема, розірвання кредитного договору, закриття кредитної картки, та припинення нарахування відсотків, оскільки судом не встановлено вини відповідача у несанкціонованому знятті грошових коштів з рахунку позивача та, відповідно, безпосереднього причинного зв`язку між неправомірними діями та шкодою. Вказані обставини в сукупності свідчать про недоведеність наявного порушення прав позивача [PERSON] з боку відповідача АТ «Ощадбанк» при здійсненні 28.04.2024 платіжних операцій, оскільки судом встановлено, що зняття коштів з рахунків позивача відбулось через його власну необережність та довірливість та внаслідок розголошення ним третім особам інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, при цьому вини відповідача у несанкціонованому знятті грошових коштів з рахунків позивача не встановлено, а відтак суд вважає, що підстави для задоволення вимоги про припинення нарахування відсотків відсутні. Крім того, відповідно до ч. 1, 2 ст. 651 ЦК України, яка встановлює підстави розірвання договору, зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. В ході розгляду справи судом не встановлено фактів істотного порушення умов договору, укладеного між позивачем [PERSON] та АТ «Державний ощадний банк України», а також вимог закону, у зв`язку з чим відсутні правові підстави для розірвання договору та закриття кредитної картки. Відповідно частин 1, 3 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Згідно ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Рішення суду, як найважливіший акт правосуддя, покликане забезпечити захист гарантованих Конституцією України прав і свобод людини та здійснення проголошеного основним Законом України принципу верховенства права. У зв`язку з цим суди повинні неухильно додержуватись вимог про законність і обґрунтованість рішення у цивільній справі. Відхиляючи будь-які доводи сторін чи спростовуючи подані стороною докази, суди повинні у мотивувальній частині рішення навести правове обґрунтування і ті доведені фактичні обставини, з огляду на які ці доводи або докази не взято до уваги судом. Викладення у рішенні лише доводів та доказів сторони, на користь якої приймається рішення, є порушенням вимог щодо рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (рішення у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09 грудня 1994 року, серія А, № 303А, § 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення у справі «Suominen v. Finland» від 01 липня 2003 року № 37801/97, § 36,). Ще одне призначення обґрунтування рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (рішення у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року № 49684/99, § 30). Враховуючи наведене, зібрані по справі докази, оцінені судом належним чином кожен окремо на їх достовірність та допустимість, а також їх достатність та взаємний зв`язок у сукупності, суд дійшов висновку, що в задоволенні позову [PERSON] до АТ «Державний ощадний банк України» про захист прав споживача, розірвання кредитного договору та закриття кредитної картки, припинення нарахування відсотків, слід відмовити в повному обсязі з підстав недоведеності та необґрунтованості. На підставі п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України витрати пов`язані з розглядом справи, у разі відмови в позові покладається на позивача. Позивач звільнений від сплати судового збору, тому відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. На підставі вищенаведеного,

Outcome: dismissed