Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-21 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідачів на її користь 12462,22 грн матеріального збитку, завданого в результаті пошкодження належного їй транспортного засобу, падінням гілки дерева, та стягнути з відповідачів судові витрати. В обґрунтування вимог вказано, що 12.07.2021 в дворі будинку [ADDRESS] від наполовину зрізаної тополі, розташованої в дворі між будинками [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] по цій же вулиці, відчахнулась велика гілка та впала на належний позивачу автомобіль «Джилі», д.н.з. [NUMBER] , внаслідок чого автомобіль отримав механічні пошкодження. Згідно висновку спеціаліста матеріальний збиток внаслідок механічних пошкоджень належного [PERSON] автомобіля склав 12462, 22 грн. 12.07.2021 позивач викликала працівників поліції на місце пригоди, якими було проведено огляд місця події, відібрано пояснення у свідків та сформовано матеріали ЄО№37885. Позивач зазначила, що на початку літа 2021 року керівництво ЖБК «Полісся» з декількома представниками органів місцевого самоврядування та КП «Інспекція з благоустрою м. Житомира» проводили огляд прибудинкової території, розташованої між будинками [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] і склали відповідний акт про необхідність зрізання двох аварійних тополь та липи, які перебували в незадовільному стані і потребували видалення. До 12.07.2021 дерева, які перебували в незадовільному стані видалені не були, внаслідок чого гілка з однієї з тополь впала на автомобіль позивача. Лише 26.08.2022 вказані аварійні обрубки тополі були зрізані. До відання виконавчого органу міської ради належить організація благоустрою населених пунктів, визначення балансоутримувача та контроль за станом зелених насаджень, а обов`язок з відшкодування заподіяної позивачу майнової шкоди внаслідок падіння дерева покладається саме на балансоутримувача, визначеного органом місцевого самоврядування, як відповідальну особу за стан зелених насаджень на відповідній земельній ділянці. КП «Інспекція з благоустрою м. Житомира» Житомирської міської ради згідно покладених на нього повноважень здійснює контроль за дотриманням вимог Закону України «Про благоустрій населених пунктів», Правил благоустрою м. Житомира; дотримання вимог інших законодавчих, нормативно - правових актів, рішень міської ради та виконавчого комітету, розпоряджень та доручень міськвиконкому у сфері благоустрою; перевірки стану благоустрою територій міста Житомира та вжиття заходів реагування у відповідності до наданих повноважень, складання приписів, актів, протоколів про вчинення адмінправопорушень; організація місць для паркування транспортних засобів та надання якісних платних послуг з паркування на підпорядкованих зонах; участь у складі комісії міськвиконкому по обстеженню зелених насаджень та підготовка проектів рішень «Про затвердження актів обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню в м. Житомирі». Із відповідей на адвокатські запити від Житомирської міської кради, ПП «КВЖРЕП №15», ЖБК «Полісся», позивачем не отримано конкретної інформації щодо того, на території якої обслуговуючої організації розташовувались аварійні дерева, у зв`язку з чим відповідачами у справі вказані усі перераховані юридичні особи з вимогою про відшкодування заподіяної позивачу шкоди внаслідок їх бездіяльності, недбальства. [PERSON] зазначила, що падіння аварійного дерева на належний їй автомобіль відбулось внаслідок неналежного контролю за станом зелених насаджень з боку відповідачів, незабезпечення ними дотримання вимог Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10 квітня 2006 року №105, зареєстрованих в Мін`юсті України 27 липня 2006 року за № 880/12754, а також вимог Закону України «Про благоустрій населених пунктів» щодо своєчасного виявлення аварійних дерев та вжиття заходів до їх усунення. Ухвалою суду від 02.04.2024 у справі відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням сторін (а.с. 51). Ухвалою суду від 28.05.2024 витребувано ряд доказів, а саме : 1.У ЖБК «Полісся»: - відомості щодо того, чи перебувають на обслуговуванні кооперативу будинки [ADDRESS] , [ADDRESS] та територія між вказаними будинками по [ADDRESS] ; - копію статуту та технічну документацію (технічний план) щодо території, яка перебуває на обслуговуванні, в управлінні (на балансі) ЖБК «Полісся»; - інформацію чи відбувався і коли саме в 2021 р за заявою керівника ЖБК «Полісся» [PERSON] огляд прибудинкових територій (двір між будинками) будинків [ADDRESS] , 95, [ADDRESS] комісією у складі 7 чоловік, серед яких заступниця начальника комунального підприємства «Інспекція з благоустрою м. Житомира» Степаницька Т.В., голови комісії Кондратюка С.М. - заступник голови Житомирської міської ради з питання діяльності виконавчих органів та ряду інших спеціалістів КП «Інспекції з благоустрою», КП «Зеленбуд», управління комунального господарства та відділу житлового господарства. Чи було відповідний Акт в подальшому затверджено виконкомом Житомирської міської ради? 2. У\~КП «Інспекція\~з благоустрою\~м.\~Житомира» Житомирської\~міської ради - копію Акту обстеження зелених насаджень, яке відбувалося на початку літа 2021року за заявою керівника ЖБК «Полісся» Павліченка С.С. та інформацію чи оглядалася прибудинкова територія (двір між будинками) будинків [ADDRESS] , 95, [ADDRESS] комісією у складі 7 чоловік, серед яких заступниця начальника комунального підприємства «Інспекція з благоустрою м.Житомира» Степаницька Т.В., голова комісії Кондратюк С.М. - заступник голови Житомирської міської ради з питання діяльності виконавчих органів та ряду інших спеціалістів КП «Інспекції з благоустрою», КП «Зеленбуд», управління комунального господарства та відділу житлового господарства?; - відомості щодо того, чи було затверджено даний Акт відповідним рішенням виконкому Житомирської міської ради? Якщо так, то коли саме? 3. У\~Житомирської міської\~ради: -\~відомості щодо того, які саме території відносяться до будинків [ADDRESS] , 95, [ADDRESS] та перебувають в управлінні, на балансі та обслуговуються ПП «КВЖРЕП №15» та ЖБК «Полісся»; - копію Акту обстеження зелених насаджень, яке відбувалося на початку літа 2021 за заявою керівника ЖБК «Полісся» Павліченка С.С. та інформацію чи оглядалася прибудинкова територія (двір між будинками) будинків [ADDRESS] , 95, [ADDRESS] комісією у складі 7 чоловік, серед яких заступниця начальника комунального підприємства «Інспекція з благоустрою м. Житомира» Степаницька Т.В., голова комісії Кондратюк С.М. - заступник голови Житомирської міської ради з питання діяльності виконавчих органівта та ряду інших спеціалістів КП «Інспекції з благоустрою», КП «Зеленбуд», управління комунального господарства та відділу житлового господарства? Які результати огляду, чи було затверджено даний Акт відповідним рішенням виконкому Житомирської міської ради? Якщо так, то коли саме? 4. У\~ПП\~«КВЖРЕП №15»: - відомості щодо того, чи перебувають на обслуговуванні підприємства будинки [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] та територія між вказаними будинками по [ADDRESS] ; - копію статуту та технічну документацію (технічний план) щодо території, яка перебуває на обслуговуванні, в управлінні (на балансі) ПП «КВЖРЕП N915». Витребувати з\~комунального підприємство\~«Зеленбуд» Житомирської\~міської ради (10003, м.Житомир, пров.Кавалерійський, 13): - відомості щодо того чи приймав представник КП «Зеленбуд» ЖМР Калиновський Н.В. участь на початку літа 2021 року в обстеженні прибудинкової території (двір між будинками) будинків [ADDRESS] , 95, [ADDRESS] в складі комісії ( 7 чоловік), серед яких заступниця начальника комунального підприємства «Інспекція з благоустрою м.Житомира» Степаницька Т.В., голова комісії Кондратюк С.М. - заступник голови Житомирської міської ради з питання діяльності виконавчих органів та ряду інших спеціалістів? Коли саме на цій території було проведено видалення двох тополь? За чиєю заявою відбувався вказаний огляд? (а.с. 87-88). 19.04.2024 від ЖБК «Полісся» надійшов відзив на позовну заяву, в якому голова правління ЖБК «Полісся» Павліченко С.С. просив вважати позовну заяву такою, що не підлягає до задоволення, а також просив постановити ухвалу про закриття провадження у справі. В обґрунтування відзиву зазначив, що на виконання вимог Закону України №2189-VІІІ 09.11.2017 між ЖБК «Полісся» та уповноваженою особою від багатоквартирного будинку [ADDRESS] був укладений Типовий договір про надання послуги з управління багатоквартирним будинком. Відповідно до частини 1 ст. 5 ЗУ № 2189- VІІІ та пункту 1.3 частини 1 типового Договору ЖБК «Полісся» надає вид житлово-комунальних послуг із утримання спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території будинку [ADDRESS] , а саме: - прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, виконання санітарно - технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем, забезпечення вивезення твердих побутових відходів, обслуговування систем тепло-водопостачання, водовідведення та електропостачання даного будинку, утримання ліфтів, проведення поточного ремонту майна багатоквартирного будинку, тощо. У 2021 році до ЖБК «Полісся» двічі зверталися мешканці будинку [ADDRESS] з проханням посприяти в обстеженні зелених насаджень, які ростуть на земельній ділянці, яка розташована у дворі будинків [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] та знаходяться на їх думку в незадовільному та фаутному стані та потенційно представляють собою загрозу життю і здоров`ю мешканців та прохали звернутися до органів виконавчої влади міста щодо їх обстеження, за результатами якого прийняти рішення про видалення або санітарне обрізання (кронування) дерев. Відповідно до процедури, визначеної законодавством для обстеження та визначення ступеню пошкодження зелених насаджень, у Житомирській міській раді створена та працює комісія з обстеження зелених насаджень, у зв`язку з чим ЖБК «Полісся» із відповідними листами звернулося до органів місцевої влади. За результатами роботи комісії з обстеження зелених насаджень в м. Житомирі за участю представника ЖБК «Полісся» за адресою: вулиця К. Острозьких, 95А, 95, [ADDRESS] було проведено обстеження зелених насаджень, які знаходяться в незадовільному та фаутному стані та було складено Акт №30 від 16.04.2021, за висновком якого було прийнято рішення про видалення двох дерев породи (тополя) та кронування одного дерева породи (липа). 13.07.2022 за результатами роботи комісії з обстеження зелених насаджень в м. Житомирі за участі представника ЖБК «Полісся» за адресою: вулиця К. Острозьких, 95А, 95, [ADDRESS] було проведено обстеження зелених насаджень, які знаходяться в незадовільному та фаутному стані та складено Акт №101, за висновком якого було прийнято рішення про видалення чотирьох дерев а саме: 1 дерево (береза), два дерева породи тополя, 1 дерево породи (верба) та одне дерево породи в`яз, яке потребувало санітарного обрізання гілок. Виконавчим комітетом Житомирської міської ради за підписом заступника міського голови була отримана відповідь про хід обстеження зелених насаджень, за результатами яких було складено комісією відповідні акти. На звернення ЖБК «Полісся» за вих. №11 від 26.01.2022 до управління житлового господарства щодо видалення відповідно до Акта №30 від 16.04.2021 тополь у кількості 2-х штук за адресою: [ADDRESS] , за підписом начальника Управління житлового господарства була отримана відповідь від 26.01.2023 за вих. №2-12 про те, що видалення дерев тополь в кількості 2 шт. за вказаною адресою, на підставі акту №101 від 13.06.2022 було внесено в тендер на 2022 рік. На запит ЖБК «Полісся» до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області була отримана відповідь від 11.02.2020 за вих. №28-6-0.2-1232/2-20, що зареєстровані земельні ділянки на території Житомирської області, за Житлово-будівельним кооперативом «Полісся», відсутні. Також між ЖБК «Полісся» та виконавчими органами Житомирської міської ради не укладалися Договори щодо утримання земельних ділянок та зелених насаджень у м. Житомирі. Організація благоустрою населених пунктів, визначення балансоутримувача та контроль за станом зелених насаджень належить до відання саме виконавчого органу міської ради, а тому обов`язок відшкодування заподіяної позивачу майнової шкоди внаслідок падіння дерева, не може бути покладено на ЖБК «Полісся», як орган місцевого самоврядування (а.с. 58-61). 23.04.2024 судом отримано відзив на позовну заяву від директора ПП «КВЖРЕП №15», в якому [PERSON] також просив вважати позовну заяву такою, що не підлягає до задоволення, а також просив постановити ухвалу про закриття провадження у справі. В обґрунтування відзиву зазначив, що на виконання вимог Закону № 2189-VIII 01.08.2019 між ПП «КВЖРЕП № 15» та уповноваженими особами від багатоквартирного будинку [ADDRESS] був укладений Типовий договір про надання послуги з управління багатоквартирним будинком. Територія, на якій був припаркований автомобіль позивача 12.07.2021, не є прибудинковою територією житлових будинків [ADDRESS] . У квітні 2021 року за адресою [ADDRESS] було здійснено виїзд комісії з обстеження зелених насаджень, але представників від ПП «КВЖРЕП № 15» під час роботи комісії не запрошували, а також з актом обстеження не ознайомлювали, так як замовником на обстеження зелених насаджень був ЖБК Полісся. Під час обстеження комісією визначено стан двох дерев породи тополя як незадовільний На прибудинковій території цього будинку, крім вказаних, є ще дерева породи «тополя». За результатами обстеження було складено акт обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню, в якому на першій сторінці вказується порода дерева і його параметри, а саме діаметр, висота і вік. Позивачем додано до матеріалів справи лише другу і третю сторінку вказаного документу, де неможливо визначити, що мова йде саме про те дерево, частина якого впала на автомобіль. Акт обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню, відповідно до процедури, визначеної законодавством, передано до управління житлового господарства міської ради, яке являється розпорядником бюджетних коштів, що виділяються на виконання робіт з видалення зелених насаджень на прибудинкових територіях. Крім того, проти рішення про видалення дерев породи "тополя" за вказаною адресою були налаштовані деякі мешканці будинку, які з відповідними скаргами зверталися до виконавчого комітету міської ради. З фотографій, що долучені позивачем до справи, на думку відповідача чітко видно, що автомобіль стоїть на зеленій зоні під деревами, що є порушенням вимог Правил дорожнього руху. Місце, де знаходився транспортний засіб, не є визначеним місцем автостоянки для тимчасового або постійного зберігання транспортного засобу, обладнаним відповідним чином, а також не є місцем зупинки автомобіля. У випадку, коли власник транспортного засобу залишає автомобіль у місці, яке не являється стоянкою і не обладнане відповідним чином, він самостійно несе відповідальність за збереження автомобіля. Зареєстровані земельні ділянки на території Житомирської області за ПП «КВЖРЕП № 15» відсутні. Також між ПП «КВЖРЕП №15» та виконавчими органами Житомирської міської ради не укладалися договори щодо утримання земельних ділянок та зелених насаджень у м. Житомирі. Організація благоустрою населених пунктів, визначення балансоутримувача та контроль за станом зелених насаджень належить до відання саме виконавчого органу міської ради, а тому обов`язок відшкодування заподіяної позивачу майнової шкоди внаслідок падіння дерева, не може бути покладено на ПП «КВЖРЕП №15», як орган місцевого самоврядування. З огляду на вищевикладене, директор ПП «КВЖРЕП №15» вважає позовні вимоги безпідставними (а.с. 73-76). Представник КП «Інспекція з благоустрою м. Житомира» Житомирської міської ради неодноразово подавав заяву про розгляд справи без його участі. 20.01.2025 представник позивача, адвокат Галагуз Д.М. подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала, просила залишити без розгляду раніше подане клопотання про допит свідка. До такої заяви долучила письмові пояснення, у яких зазначила, що факт пошкодження належного позивачу автомобіля підтверджується матеріалами перевірки ЄО№37885, фотографіями з місця події, відеозаписом видалення непридатного дерева, з якого гілка впала на автомобіль, а також звітом про оцінку вартості заподіяної автомобілю шкоди. З приводу відповідальної особи за заподіяну майнову шкоду зазначила, що з відзивом на позовну заяву ЖБК «Полісся» було надано копію акту №30 від 16.04.2021 про обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню. Згідно даного акту в дворі будинка [ADDRESS] виявлено дві тополі та липу, які знаходились у незадовільно та фаутному стані й підлягали видаленню. Вказані дерева всупереч цього акту вчасно видалені не були, внаслідок чого 12.07.2021 трухлявий стовбур однієї з тополь під час дощу не витримав й від нього відчахнулась гілляка та впала на автомобіль. Відомостей, що ці тополі були зрізані (видалені) до липня 2021 року немає. З наданої ЖБК «Полісся» заяви голови правління ЖБК «Полісся» до заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради №174 від 10.08.2021 вбачається, що вони зверталися з проханням знову ж таки зрізати ряд дерев, зокрема, дві тополі за адресою [ADDRESS] , які загрожують руйнуванню конструкцій будинку. З відповіді виконавчого комітету Житомирської міської ради від 25.11.2021 вбачається, що комісія з обстеження зелених насаджень за вказаними адресами виїздила у вересні-листопаді 2021 року. Актів комісії за вересень-листопад 2021 року немає. Згідно листа ЖБК «Полісся» від 26.01.2023 начальнику управління житлового господарства Житомирської міської ради витребовувалась інформація з приводу виконання Акта №30 від 16.04.2021 щодо видалення визначених дерев. На це була отримана відповідь від 26.01.2023, що видалення двох тополь за адресою [ADDRESS] на підставі Акту №101 від 13.06.2022 віднесено на тендер на 2022 рік. Таким чином на думку позивача встановлено, що дві тополі та липа за Актом №30 від 16.04.2021 не були видалені в 2021 році, в подальшому були включені до видалення вже за Актом №101 від 13.06.2022. З відео видалення дерев (запис на диску) дві тополі (з однієї з них відчахнулась гілка і впала на автомобіль позивачки) були зрізані лише влітку 2022 року. З наданих й долучених до позову відповідей на адвокатські запити та відзивів від усіх відповідачів та третіх осіб по справі, які їх надали, прибудинкова територія, де відбулась подія, обслуговується ЖБК «Полісся», але на їх баланс у визначеному законодавством порядку не передавалась. З цього випливає, що прибудинкова територія, розташована між будинками [ADDRESS] та [ADDRESS] перебуває у власності територіальної громади - в даному випадку Житомирської міської ради. Тобто, дерево, з якого впала гілка на належний позивачу автомобіль, було розташовано на землі комунальної власності. В матеріалах відсутні відомості, що це дерево відповідно до вимог ч.5 ст.28 Закону України "Про благоустрій населених пунктів" перебувало на балансовому обліку виконавчого комітету чи будь-якої організації, підприємства, в той час як організація роботи з цього питання згідно чинного законодавства проводиться виключно органами місцевого самоврядування. (Постанова ВС від 25.091.2023 справа № 522/2891/20). З приводу посилання у відзиві представника ПП «КВЖРЕП №15» про паркування транспортного засобу зазначила, що у відзиві ПП «КВЖРЕП №15» (яке не є балансоутримувачем або обслуговуючою організацією прибудинкової території по [ADDRESS] ) серед іншого вказано, що автомобіль позивачки начебто стояв у зеленій зоні під деревами, тобто не на визначеному місці для тимчасового або постійного зберігання транспортних засобів, тому підстав для відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної такому автомобілю внаслідок падіння гілки з дерева, начебто, немає. Станом на час будівництва будинків [ADDRESS] , [ADDRESS] та [ADDRESS] норми ДБН 5.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій» не існували. На цій території не передбачено відповідних офіційно оформлених місць для тимчасового або постійного паркування автомобілів, так само як і належних тротуарів для проходження пішоходів, які ходять по зонам, де їздять транспортні засоби, і по зелених зонах, де або взагалі відсутні будь-які насадження, або розташовані дитячі майданчики, або ростуть дерева, кущі, квіти. Дерево, з якого впала гілка, було розташовано на відстані 6-8 метрів від тимчасово зупиненого автомобіля. Сама гілка з дерева впала на проїздно-пішохідну частину території і третиною своєї довжини зачепила належний позивачу автомобіль, який стояв зовсім не під цією тополею, з якої впала гілка. Вина Житомирської міської ради, як власника даних територій, які нікому на баланс не були передані, останнім не спростована. Відповідно до Акту від 16.04.2021 тополя, з якої впала гілка, була визнана такою, що перебуває у незадовільному стані. У визначений термін це дерево не було видалено відповідальною особою. Причинно-наслідковий зв`язок на думку позивача вбачається у тому, що аварійне дерево не було вчасно видалено відповідальними особами Житомирської міської ради, внаслідок чого дерево розчахнулося і гілка з нього впала на об`єкти, які були розташовані на території, близькій до розташування цього дерева. Згідно чинного законодавства та беручи до уваги викладене у позові та в даних поясненнях, представник позивача просила стягнути з Житомирської міської ради на користь позивача 12462, 22 грн матеріального збитку, завданого в результаті пошкодження належного їй транспортного засобу падінням гілки дерева. 22.01.2025 від представника ПП «КВЖРЕП №15» надійшов лист, у якому зазначено, що директор ПП «КВЖРЕП №15» не може прибути в судове засідання, призначене на 22.01.2025 у зв`язку з викликом до [INFO] з метою проходження ВЛК. Відповідач - Житомирська міська рада належним чином повідомлялась про день, час та місце розгляду справи, представник жодне в судове засідання не з"явився, відзиву на позовну заяву не подав. Дослідивши та оцінивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що позивач є власником автомобіля «Geely», д.н.з. [NUMBER] , що підтверджується свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу серії [NUMBER] (а.с. 19, 11). 12.07.2021 в дворі будинку [ADDRESS] від наполовину зрізаної тополі, розташованої в дворі між будинками [ADDRESS] , 95-А, [ADDRESS] по цій же вулиці, відчахнулась велика гілка та впала на належний позивачу автомобіль «Geely», д.н.з. [NUMBER] , яким користувався син позивача, внаслідок чого автомобіль отримав механічні пошкодження. Того ж дня, 12.07.2021 позивач викликала працівників поліції на місце пригоди, якими було проведено огляд місця події, відібрано пояснення у свідків та сформовано матеріали ЄО№37885 (а.с. 13-16). Відповідно до довідки ДОП Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області Біляченко І., погодженої начальником відділу превенції Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області Петелюком О. від 05.08.2021 в ході перевірки в даних матеріалах не встановлено фактів вчинення кримінального правопорушення, тому підстав для внесення даної інформації до ЄРДР немає (а.с. 12). Згідно звіту №1449 про оцінку автомобіля від 23.07.2021, складеного ТОВ «Експерт Авто», матеріальний збиток внаслідок механічних пошкоджень належного [PERSON] автомобіля склав 12462, 22 грн (а.с. 17-31). За проведення такого звіту позивач сплатила ТОВ «Експерт Авто» 2500, 00 грн, що підтверджується квитанцією та актом №1449 прийому-передачі виконаної роботи (а.с. 34). Зазначений звіт сторони не оспорювали. Отже, судом встановлено факт завдання механічних пошкоджень автомобілю позивача внаслідок падіння гілки дерева та розмір завданої шкоди, що не спростовано з боку відповідачів. Листом №174 від 10.08.2021 голова правління ЖБК «Полісся» звертався до заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради, у якому зазначив, що у зв`язку з аварійною ситуацією, що може призвести до руйнування конструкції житлового будинку та представляє собою загрозу життю і здоров`ю його мешканців, просив направити комісію та видати ордер на видалення дерев за адресою, серед іншого, Князів Острозьких, 95А - 2 дерева тополя (а.с. 62). У відповідь на такий лист заступником міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради Кондратюком С. було повідомлено, що виїзд комісії з обстеження зелених насаджень за вказаними адресами було здійснено у вересні-листопаді 2021 року, за результатами яких складено відповідні акти, для отримання яких необхідно звернутись до КП «Інспекція з благоустрою м. Житомира2 Житомирської міської ради (а.с. 63). 16.04.2021 керівництво ЖБК «Полісся» з декількома представниками органів місцевого самоврядування та КП «Інспекція з благоустрою м. Житомира» провели огляд прибудинкової території, розташованої між будинками [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] і склали відповідний акт №30 про необхідність зрізання двох аварійних тополь та липи, які перебували в незадовільному стані і потребували видалення (а.с. 33, 65-66). Відповідно до акту №101 від 13.07.2022 комісією з обстеження зелених насаджень в м. Житомирі на території ЖБК «Полісся» за адресою: [ADDRESS] , виявлено 4 дерева, а саме - 1 дерево породи «береза», 1 дерево породи «верба», 2 дерева породи «тополя», які знаходилися в незадовільному та фаутному стані і потребували видалення без нарахування відновної вартості (а.с. 67). До 12.07.2021 дерева, які знаходились в незадовільному стані видалені не були, внаслідок чого гілка з однієї з тополь впала на автомобіль позивача. Листом за вих. №11 від 26.01.2023 голова правління ЖБК «Полісся» звертався до начальника управління житлового господарства, у якому просив повідомити чи видалялися зазначені у акті №30 від 16.04.2021 дерева породи «тополя» у кількості 2 штук, яким підрядником та яка сума коштів на це була витрачена (а.с. 64). Відповіддю від 26.01.2023 голові правління ЖБК «Полісся» повідомлено, що видалення вказаних дерев на підставі акту №101 від 13.06.2022 було внесено на тендер на 2022 рік, виїздом за вказаною адресою підрядною організацією було встановлено, що дерева вже були видалені (зворот а.с. 64). 26.08.2022 вказані аварійні обрубки тополі були зрізані. З метою визначення балансоутримувача зелених насаджень, за адресою: м. Житомир, вул. Князів Острозьких, 95, 95-А, 97, представником позивача, адвокатом Галагузом В.В., були надіслані відповідні адвокатські запити до ЖБК «Полісся», Житомирської міської ради, Управління житлового господарства Житомирської міської ради, ПП «КВЖРЕП №15», КП «Зеленбуд» Житомирської міської ради (а.с. 35-48). Однак, із відповідей на такі адвокатські запити від Житомирської міської кради, ПП «КВЖРЕП №15», ЖБК «Полісся», позивачем не отримано конкретної інформації щодо того, на території якої обслуговуючої організації розташовувались аварійні дерева. Відповідно до підпункту 7 пункту «а» ч. 1 ст. 30 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад організація благоустрою населених пунктів, залучення на договірних засадах з цією метою коштів, трудових і матеріально-технічних ресурсів підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, а також населення; здійснення контролю за станом благоустрою населених пунктів, організації озеленення, охорони зелених насаджень і водойм, створення місць відпочинку громадян. З урахуванням вищевикладеного, при відсутності балансоутримувача зелених насаджень, матеріально - відповідальною особою, внаслідок падіння гілки дерева на автомобіль позивача, є виконавчий орган місцевої ради, що здійснює організацію благоустрою населеного пункту та контроль за станом благоустрою та озелененням та мав би визначити такого балансоутримувача. (Вказана обставина узгоджується з правовою позицією Верховного Суду по справі № 2-1474/11-ц від 04.04.2018). Згідно матеріалів справи, що не спростовано іншими сторонами, відповідного розподілу території та передачі на відповідній договірній основі або визначення прибудинкової території за адресою: [ADDRESS] , зі сторони органів виконавчої влади здійснено не було. З відповіді виконавчого комітету Житомирської міської ради на один з адвокатських запитів повідомлено, що Рішень Житомирської міської ради про передачу земельних ділянок за адресами: [ADDRESS] , [ADDRESS] у приватну чи державну власність, а також в користування не приймалось. Згідно рішення виконавчого комітету міської ради від 06.09.2017 №825 «Про затвердження площ прибудинкових територій, що призначені для утримання та обслуговування житлових будинків» затверджено площу прибудинкової території, що призначена для утримання та обслуговування житлових будинків [ADDRESS] , яку було розроблено КП «ВЖРЕП №15» Житомирської міської ради. Прибудинкова територія, що призначена для утримання та обслуговування житлового будинку [ADDRESS] , яка обслуговується ЖБК «Полісся» рішенням виконавчого комітету міської ради не затверджена (зворот а.с. 37). В свою чергу, з відповіді ПП «КВЖРЕП №15» на адвокатський запит вбачається, що останнє є управителем за договором надання послуг з управління багатоквартирним будинком з 01.08.2019 лише в будинку за адресою: [ADDRESS] . За цей час жодного кронування дерев на прибудинковій території підприємством не проводилося, оскільки дерева породи «тополь» не значаться на балансі підприємства або на його обслуговуванні (зворот а.с. 45). Згідно ст. 76 ЦПК України докази встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тобто певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц). Такий підхід узгоджується з судовою практикою Європейського суду з прав людини, який у рішенні від 23 серпня 2016 року у справі «Дж. К. та інші проти Швеції» («J. K. AND OTHERS v. SWEDEN») зазначив, що «у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування «поза розумним сумнівом» («beyond reasonable doubt»). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням «балансу вірогідностей». Суд повинен вирішити, чи існує вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри». Пріоритет у доказуванні надається не тому хто надав більшу кількість доказів, а в першу чергу їх достовірності, допустимості та достатності для реалізації стандарту більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджувальної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим ніж протилежний. Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 02 жовтня 2018 року у справі № 910/18036/17, від 23 жовтня 2019 року у справі № 917/1307/18, від 18 листопада 2019 року у справі № 902/761/18, від 04 грудня 2019 року у справі № 917/2101/17. Відповідно до вимог ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно з вимогами ст. ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес в один із способів, визначених ч. 1 ст. 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом. Приписами ст. 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі (пункт 1 частини другої статті 11 ЦК України). Відповідно до ч. 1 та п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, в силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (частина перша статті 1166 ЦК України). Юридичною підставою відповідальності, яка виникає внаслідок заподіяння шкоди (глава 82 ЦК України) є склад цивільного правопорушення, його елементи: шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. У разі встановлення конкретної особи, яка завдала шкоду, відбувається розподіл тягаря доказування: позивач повинен довести наявність шкоди та причинний зв`язок, відповідач доводить відсутність протиправності та вину (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 грудня 2022 року у справі № 214/7462/20 (провадження № 61-21130сво21). У випадку заподіяння майну чи здоров`ю особи шкоди внаслідок бездіяльності балансоутримувача, яка проявляється у незабезпеченні належного стану та догляду за утриманням об`єктів благоустрою, до яких відносяться зелені насадження, останній зобов`язується відшкодувати таку шкоду. Відповідно до ч. 1 ст. 1173 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів. Причинно-наслідковий зв`язок між пошкодженням належного позивачу автомобіля в результаті падіння дерева та протиправна бездіяльністю Житомирської міської ради, встановлена матеріалами справи та не спростована належними та допустимими доказами даним відповідачем під час розгляду справи. У випадку заподіяння майну особи шкоди внаслідок бездіяльності балансоутримувача, яка проявляється у незабезпеченні належного стану та догляду за утриманням об`єктів благоустрою, до яких відносяться зелені насадження, балансоутримувач зобов`язується відшкодувати таку шкоду. Відповідного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 17 липня 2019 року у справі № 372/1891/17. За приписами частини першої та другої статті 11 Закону України «Про місцеве самоврядування» виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи. Виконавчі органи сільських, селищних, міських, районних у містах рад є підконтрольними і підзвітними відповідним радам, а з питань здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади - також підконтрольними відповідним органам виконавчої влади. Пунктом 7 частини першої статті 17 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» від 06 вересня 2005 року № 2807-IV (далі - Закон № 2807-IV) визначено, що громадяни у сфері благоустрою населених пунктів мають право звертатись до суду з позовом про відшкодування шкоди, заподіяної майну чи здоров`ю громадян унаслідок дій чи бездіяльності балансоутримувачів об`єктів благоустрою. Згідно зі статтею 25 Закону № 2807-IV утримання та благоустрій прибудинкової території багатоквартирного житлового будинку, належних до нього будівель, споруд проводиться балансоутримувачем цього будинку або підприємством, установою, організацією, з якими балансоутримувачем укладено відповідний договір на утримання та благоустрій прибудинкової території. Відповідно до частини 5 статті 24 Закону № 2807-IV посадові особи підприємств, установ, організацій несуть відповідальність за невиконання заходів з благоустрою, а також за дії чи бездіяльність, що призвели до завдання шкоди майну та/або здоров`ю громадян, на власних та закріплених за підприємствами, установами, організаціями територіях відповідно до закону. Частиною четвертою статті 28 Закону № 2807-IV визначено, що негайне видалення пошкоджених дерев або кущів (їх частин) може здійснюватися підприємствами, установами, організаціями або громадянами в разі, якщо стан таких пошкоджених зелених насаджень загрожує життю, здоров`ю громадян, а також майну громадян та/або юридичних осіб. Утримання зелених насаджень у населених пунктах здійснюється у відповідності з Правилами утримання зелених насаджень у населених пунктах України (надалі - «Правила»), затвердженими Наказом міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України за № 105 від 10.04.2006. Відповідно до п. 2.1 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, зелені насадження - деревна, чагарникова, квіткова та трав`яна рослинність природного і штучного походження на визначеній території населеного пункту. Відповідно до п.5.5. Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними є: на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів; на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях - установи, організації, підприємства; на територіях земельних ділянок, які відведені під будівництво, - забудовники чи власники цих територій; на безхазяйних територіях, пустирях - місцеві органи самоврядування; на приватних садибах і прилеглих ділянках - їх власники або користувачі. Розділом 9 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України встановлено, що виробничий процес утримання об`єктів зеленого господарства включає: догляд за деревами і чагарниками, живоплотами, виткими рослинами, квітниками, газонами, садовими доріжками та майданчиками, малими архітектурними формами; захист зелених насаджень від шкідників і хвороб, садіння квітів, створення газонів, видаленням окремих дерев, садіння окремих дерев, видалення аварійних дерев, санітарне очищення території об`єкта благоустрою. Таким чином, відповідальними за збереження зелених насаджень, належний догляд за ними на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності є балансоутримувачі зелених насаджень, уповноважені органами місцевого самоврядування підприємства, які відповідають за утримання та збереження зелених насаджень. Сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами (частина перша статті 10 Закону України «Про місцеве самоврядування»). За приписами частини першої та другої статті 11 Закону України «Про місцеве самоврядування» виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи. Виконавчі органи сільських, селищних, міських, районних у містах рад є підконтрольними і підзвітними відповідним радам, а з питань здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади - також підконтрольними відповідним органам виконавчої влади. До повноважень сільських, селищних і міських рад у сфері благоустрою населених пунктів належить здійснення самоврядного контролю за станом благоустрою та утриманням територій населених пунктів, інженерних споруд та об`єктів, підприємств, установ та організацій, майданчиків для паркування транспортних засобів (у тому числі щодо оплати послуг з користування майданчиками для платного паркування транспортних засобів), озелененням таких територій, охороною зелених насаджень, водних об`єктів тощо (пункт 5 частини другої статті 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»). Поняття благоустрою населених пунктів визначене ч. 1 ст. 1 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», відповідно до положень якого це комплекс робіт з інженерного захисту, розчищення, осушення та озеленення території, а також соціально-економічних, організаційно-правових та екологічних заходів з покращання мікроклімату, санітарного очищення, зниження рівня шуму та інше, що здійснюються на території населеного пункту з метою її раціонального використання, належного утримання та охорони, створення умов щодо захисту і відновлення сприятливого для життєдіяльності людини довкілля. За приписами ч. ч. 1, 2 ст. 20 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» організацію благоустрою населених пунктів забезпечують місцеві органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування відповідно до повноважень, установлених законом. Благоустрій здійснюється в обов`язковому порядку на всій території населеного пункту (села, селища, міста). Статтею 21 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» визначено, що зокрема елементами (частинами) об`єктів благоустрою є зелені насадження (у тому числі снігозахисні та протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, в парках, скверах, на алеях, бульварах, в садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях. Правила утримання зелених насаджень міст та інших населених пунктів затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства, за погодженням із заінтересованими центральними органами виконавчої влади (частина сьома статті 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»). У пункті 3.2 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10 квітня 2006 року № 105 (далі - Правила), передбачено, що елементами благоустрою є: покриття доріжок відповідно до норм стандартів; зелені насадження (у тому числі снігозахисні, протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, у парках, скверах і алеях, бульварах, садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях; будівлі та споруди системи збирання і вивезення відходів; засоби та обладнання зовнішнього освітлення та зовнішньої реклами; комплекси та об`єкти монументального мистецтва; обладнання дитячих, спортивних та інших майданчиків; малі архітектурні форми; інші елементи благоустрою. Тобто дерево є елементом благоустрою. Правилами визначено, що балансоутримувач - спеціально вповноважені на конкурсних засадах державними чи місцевими органами влади підприємства, організації, які відповідають за утримання та збереження зелених насаджень на підпорядкованих територіях зеленого господарства. Відповідно до п. 3.1. Правил до об`єктів благоустрою у сфері зеленого господарства населених пунктів, зокрема, належать зелені насадження прибудинкової території. Згідно з п. 5.2. Правил балансоутримувач забезпечує належне утримання та своєчасний ремонт об`єкта благоустрою власними силами або може на конкурсних засадах залучати інші підприємства, установи, організації, використовуючи для цього кошти, передбачені власником об`єкта. Відповідальними за збереження зелених насаджень, належний догляд за ними є: на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів; на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях - установи, організації, підприємства; на територіях земельних ділянок, які відведені під будівництво, - забудовники чи власники цих територій; на безхазяйних територіях, пустирях - місцеві органи самоврядування; на приватних садибах і прилеглих ділянках - їх власники або користувачі (пункту 5.5. Правил). Пунктом 9.1.11.3 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України передбачено, що під час проведення щорічних обстежень зелених насаджень потрібно виявляти аварійні дерева. Згідно з п. 9.1.12. вказаних Правил, аварійним вважається дерево, яке може становити загрозу для життя і здоров`я пішоходів, транспортних засобів, пошкодити лінії електропередач, будівлі і споруди або перебуває у пошкодженому стані внаслідок снігопадів, вітролому, урагану та інших стихійних природних явищ чи за наявності гнилої серцевини стовбура, значної суховершинності, досягнення вікової межі. Крім того, відповідно до розділу 12 Правил, з метою контролю за станом міських зелених насаджень здійснюються їх загальні, часткові та позачергові огляди. Загальні огляди проводяться двічі на рік навесні та восени. При загальному огляді обстежують усі елементи об`єктів благоустрою, а при частковому лише окремі елементи. Позачергові огляди проводять після злив, ураганів, сильних вітрів, снігопадів, паводків тощо. Огляд проводять: балансоутримувач об`єкта, власник чи користувач земельної ділянки, а за даними обстежень складають відповідні акти. Проте, Житомирська міська рада не надала доказів того, що згідно до пп. 7 п. «а» частини 1 статті 30 Закону України «Про місцеве самоврядування», на конкурсних засадах визначено балансоутримувача зелених насаджень, які розміщені за адресою: м. Житомир, вул. Князів Острозьких, 95А або що за їх утримання відповідає підприємство, з яким укладено договір про утримання та догляд за зеленими насадженнями. Отже, балансоутримувачем зелених насаджень є уповноважене органами місцевого самоврядування підприємство, яке відповідає за утримання та збереження зелених насаджень. Тобто до відання виконавчого органу міської ради належить організація благоустрою населених пунктів, визначення балансоутримувача та контроль за станом зелених насаджень, а обов`язок з відшкодування заподіяної позивачу майнової шкоди внаслідок падіння дерева покладається саме на балансоутримувача, визначеного органом місцевого самоврядування, як відповідальну особу за стан відповідних зелених насаджень. Відповідний правовий висновок висловлено Верховним судом у постанові від 17 травня 2022 року по справі № 522/2890/20. Таким чином, суд погоджується з тим, що відповідальними за збереження зелених насаджень, належний догляд за ними на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності є балансоутримувачі зелених насаджень, уповноважені органами місцевого самоврядування підприємства, які відповідають за утримання та збереження зелених насаджень. Відшкодування шкоди, завданої пошкодженням автомобіля позивача в наслідок падіння гілки дерева повинно здійснюватися особою, у власності або на балансі якої перебуває земельна ділянка, на якій розташоване дерево, що впало та пошкодило автомобіль. Так, у постанові Верховного Суду по справі № 200/22129/16-ц від 04.09.2019 визначено правову позицію, що якщо дерево, яке пошкодило автомобіль, знаходиться на землі комунальної власності, власником якого у свою чергу є територіальна громада та внаслідок відсутності даних про балансовий облік відповідних зелених насаджень, то обов`язок по відшкодуванню заподіяної позивачу шкоди слід покладати на міську раду, до відання виконавчого органу якої згідно з підпунктом 7 пункту «а» ч. 1 ст. 30 Закону України «Про місцеве самоврядування» належить організація благоустрою населеного пункту, здійснення контролю за станом благоустрою виробничих територій, а також організація озеленення, яким належним чином не забезпечено організацію роботи з цього питання та щодо обліку зелених насаджень, проведення їх інвентаризації та періодичних оглядів. Відтак, оскільки гілка дерева, яка впала на належний позивачу автомобіль, було розташовано на землі комунальної власності, його власником є територіальна громада міста та відсутні дані про те, що таке дерево відповідно до ст. 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» не перебуває на балансовому обліку інших відповідачів чи будь-якої організації, в той час як організація роботи з цього питання проводиться виключно органами місцевого самоврядування, тому суд приходить до висновку, що обов`язок по відшкодуванню заподіяної позивачу майнової шкоди має бути покладений на Житомирську міську раду. Інші ж відповідачі, на думку суду, є неналежними відповідачами. Єдиною та достатньою обставиною у цій справі, яка б свідчила про відсутність вини відповідача у заподіянні шкоди позивачу, а як наслідок і відсутність правових підстав для покладення на відповідача обов`язку її відшкодувати, було б заподіяння такої шкоди у зв`язку із дією об`єктивних обставин, зокрема те, що падіння гілки дерева на автомобіль відбулося внаслідок злив, ураганів, сильних вітрів тощо. Однак, будь-яких відомостей щодо таких обставин Житомирською міською радою належними та допустимими доказами не надано. Самі лише посилання представника КП «Зеленбуд» Житомирської міської ради, викладені у листі на виконання вимог ухвали суду про витребування доказів від 28.05.2024 (а.с. 122-123) не підтверджені у встановленому законом порядку жодними доказами. Виходячи з викладеного саме до віддання Житомирської міської ради належить організація благоустрою населених пунктів, визначення балансоутримувача та контроль за станом зелених насаджень, а обов`язок з відшкодування заподіяної позивачу майнової шкоди внаслідок падіння дерева покладається саме на балансоутримувача, визначеного органом місцевого самоврядування, як відповідальну особу за стан зелених насаджень за адресою: [ADDRESS] . Суд звертає увагу, що у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, завдана фізичній особі, майну фізичної особи чи майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Тобто в деліктних зобов`язаннях передбачено презумпцію вини, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Суд вважає, що позивач довів належними та допустимими доказами факт завдання шкоди за участю бездіяльності відповідача Житомирської міської ради, розмір завданої шкоди, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою та завданою шкодою. У випадку заподіяння майну особи шкоди внаслідок бездіяльності балансоутримувача, яка проявляється у незабезпеченні належного стану та догляду за утриманням об`єктів благоустрою, до яких відносяться зелені насадження, балансоутримувач зобов`язується відшкодувати таку шкоду. Відповідного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 17 липня 2019 року у справі № 372/1891/17. Таким чином, аналіз наведених вище норм права та обставини справи надають підстави дійти висновку, що Житомирська міська рада, яка не визначила балансоутримувача зелених насаджень за вказаною адресою, на яку покладено обов`язок забезпечити їх належне та безпечне функціонування та експлуатацію у спосіб, що унеможливить її негативний вплив на мешканців міста та пошкодження їх майна, має нести обов`язок з відшкодування майнової шкоди внаслідок падіння гілки дерева на автомобіль позивача. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі (частина 2 статті 1192 ЦК України). Суд погоджується з визначеним згідно звіту про оцінку автомобіля №1449 від 23.07.2021 розміром відшкодування матеріальної шкоди позивачу у розмірі 12462, 22 грн, який відповідачем не спростований, а отже така сума матеріальної шкоди є доведеною. Таким чином на користь позивача підлягає відшкодуванню матеріальна шкода у розмірі 12462, 22 грн. Тобто позов в частині відшкодування матеріальної шкоди є обґрунтованим та підлягає задоволенню в частині стягнення вказаної суми шкоди з Житомирської міської ради. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). При зверненні до суду з даною позовною заявою позивач звільнена від сплати судового збору на підставі п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України. Разом з тим, як зазначалося вище, [PERSON] понесла витрати у вигляді витрат на проведення оцінки завданих збитків в розмірі 2500, 00 грн (а.с. 34). У позовній заяві зазначено, що позивач також понесла судові витрати в розмірі 3000, 00 грн на професійну правову допомогу, однак жодних належних доказів про обсяг та розмір витрат на правову допомогу суду не надано. Таким чином, з відповідача на користь держави слід стягнути 1211,20 грн за одну позовну вимогу майнового характеру та на користь позивача 2500, 00 грн витрат, понесених на проведення оцінки завданих збитків.

Outcome: partial