Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-23 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась 26.01.2023 року до Заводського районного суду міста Миколаєва з позовом до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ТОВ «Управляюча компанія «БРИЗ ПРО», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири, в якому просила стягнути з відповідача [PERSON] завдану матеріальну шкоду (вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень внаслідок залиття квартири [ADDRESS] ) у сумі 46449,00 гривень, понесені витрати на правову допомогу у сумі 6000 гривень, на проведення експертизи по оцінці вартості шкоди майну у сумі 5000 гривень, а також моральну шкоду у сумі 45000 гривень та понесені витрати у вигляді судового збору у сумі 1040 гривень. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що 25.06.2022 року було затоплено її квартиру. Дана подія відбулася внаслідок неналежного утримання свого майна відповідачем по справі [PERSON] , який є власником квартири [ADDRESS] , що знаходиться вище її квартири. Відповідно до\~Акту про\~наслідки залиття\~житлового приміщення\~за адресою:\~ [ADDRESS] \~складеного 09\~серпня 2022\~року комісією\~у складі: майстра дільниці [PERSON] та сантехніка [PERSON] «25.06.2022 року відбулося залиття кв. [ADDRESS] з вище розташованої кв. [ADDRESS] . Зі слів мешканців кв. [ADDRESS] вода текла зі стелі по всій площі квартири включно із лоджією. На час складання акту 09.08.2022 року зафіксовані пошкодження: на стелі по всій квартирі (окрім санвузла) помітні жовті плями, на кухні над мийкою та по стикам плит перекриття потріскалась та розбухла шпаклівка, шпалери також по всій квартирі в темних плямах та відшарувалися. Ламінат здувся та деформувався, стяжка під ним просіла. Лопнув гнучкий шланг під умивальником в кв. [ADDRESS] .» Опис заподіяної шкоди. 1. Коридор №1 4,6кв.м., набрякла верхня панель та обв`язка дверей з МДФ з коридору 1 до кімнаті 7, пошкоджено фарбовий шар на стелі. На стінах, відшарувались шпалери на стиках та по площі практично кожного листа. Здулися та деформовані елементи покриття з ламінату. 2. Санвузол №№2,3 (вбиральня та ванна кімната) пошкоджено штукатурка та фарбовий шар на стелі. Інших пошкоджень на час огляду не виявлено. 3. Кухня №4 площею 5,4кв.м. Пошкоджений фарбовий шар на стелі (підсумковою площею до 1м?), здувся ламінат покриття підлоги. 4. Житлова кімната №5 площею 11,3кв.м. Пошкоджені та відстали від основи шпалери на стінах; на підлозі здуття покриття з ламінату; на стелі темні плями від залиття. 5. Житлова кімната №7 площею 14,4кв.м. Пошкоджені та відстали від основи шпалери на стінах; на підлозі здуття покриття з ламінату; на стелі темні плями від залиття та відпадання шару шпаклівки. 6.Лоджії 4,0кв.м.Пошкоджено штукатурку та фарбовий шар та стінах, на підлозі здуття покриття з ламінату, Згорів вимикач світла. Враховуючи вищезазначене експертом встановлено, що причиною залиття квартири [ADDRESS] стало розривання шлангу під мийкою у кухні квартири [ADDRESS] . Відповідно до висновку експерта від 20.10.2022р. № 22.10.20-БТ розмір завданої матеріальної шкоди (вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень внаслідок залиття квартири [ADDRESS] ) становить 46449,00 гривень. Враховуючи факт того, що причиною залиття квартири [ADDRESS] стало розривання шлангу під мийкою у кухні квартири [ADDRESS] (квартири відповідача), що встановлено висновком залученого експерта, очевидним є факт того, що відповідачем порушено обов`язки щодо належного утримання свого майна, що призвело до затоплення квартири позивача, тобто таке затоплення сталось повністю з вини відповідача, тому, вважає, що відповідач має в повному обсязі відшкодувати завдану матеріальну шкоду у розмірі 46449,00 грн. Також нею були понесені витрати на правову допомогу та проведення експертизи по оцінці вартості завданої шкоди її майну. В обґрунтування вимог щодо відшкодування (повернення) витрат на правову допомогу позивач зазначила, що 24.10.2022 р. вона звернулася за правовою допомогою до адвоката О. Караулова. 24.10.2022 року між адвокатом та нею укладено Договір про надання правової допомоги (далі Договір) Відповідно до п.1.1. Договору Клієнт доручає, а адвокат бере на себе зобов`язання надавати юридичну допомогу клієнту в обсязі та на умовах, передбачених даним договором. Проаналізувавши положення ст. 137 ЦПК України, на виконання ч. 3 ст. 137 ЦПК України вважала доцільним долучити до даної позовної заяви детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом. Станом на день подачі даної позовної заяви клієнтом сплачено адвокату кошти у сумі 6000 гривень. Адвокатом Карауловим О.О. виконано ряд послуг за Договором на суму 6000 гривень, та складено відповідний детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом. Таким чином, позивач, станом на дату подачі позову, понесла судові витрати: 6000 гривень як витрати на правничу допомогу. Зважаючи на викладене, вважає, що позов в цій частині обґрунтований та підлягає задоволенню в повному обсязі. Крім того, згідно із ч.3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема витрати, пов`язані із залученням експертів та проведенням експертизи. У межах ситуації, що склалась у зв`язку з затопленням її квартири, було залучено експерта для визначення розміру завданої матеріальної шкоди, вартості ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень внаслідок залиття квартири [ADDRESS] . Оплата вартості послуг експерта та відповідної експертизи підтверджується документом у вигляді Додатку №4. Зважаючи на викладене, вважає, що позов в цій частині обґрунтований та підлягає задоволенню в повному обсязі, тому відповідач зобов`язаний відшкодувати витрати понесені позивачем у зв`язку з залученням експерта та проведення експертизи у сумі 5000 гривень. Виходячи з того, що затоплення її квартири відбулося внаслідок неналежного утримання своєї власності квартири [ADDRESS] у власника даного майна відповідача по справі виникає обов`язок по відшкодуванню моральної шкоди на користь позивача. Враховуючи положення ч.1, п. 3 ч. 2 ст. 23 ЦК України, положення практики, викладені в п. 3,5 Постанови Пленуму Верховного Суду України Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди № 4 від 31.03.95 року, наголошує, що затоплення її квартири сталося у зв`язку з неналежним утриманням свого майна відповідачем, тобто з його вини. Через ці обставини позивач зазнала неабиякого стресу та душевних переживань, адже фактично вся квартира була затоплена відповідачем, було пошкоджено речі, вона не могла і не може нормально користуватися своїм майном, своєю квартирою, а відповідач не вчинив жодних дій задля вирішення спірної ситуації. З 25.06.2022 року вона фактично відчуває стрес, відповідач жодним чином не допоміг усунути наслідки які спричинив залиттям її квартири, де повсюди була вода та сирість, хоча вона зверталася до відповідача задля мирного врегулювання спору, її представник звертався з телефонними дзвінками до відповідача, де відповідач фактично повідомив, що не буде відшкодовувати шкоду, що спричиняє ще більші її переживання. Її власність досі перебуває в жахливому стані через неналежне утримання відповідачем своєї квартири, шкоду відповідач відшкодовувати не бажає, а позивач не має достатніх коштів щоб виправити ту шкоду яку завдав відповідач її майну. Враховуючи відсутність можливості в повній мірі нормально користуватися власним майном, враховуючи душевні переживання, що тривають з 25.06.2022р. у зв`язку з такою ситуацією, зважаючи на те, що переговори зі стороною відповідача, які проводились у телефонному режимі, за допомогою месенджерів ні до чого не призвели, а з боку відповідача являлись лише затягуванням часу з метою уникнути цивільної відповідальності за завдану шкоду, вважає, що достатнім відшкодуванням моральної шкоди коштів у сумі 45 000 грн. З огляду на те, що в повному обсязі доведено факти наявності шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні, вважає, що позов в цій частині обґрунтований та підлягає задоволенню в повному обсязі, тому відповідач зобов`язаний відшкодувати моральну шкоду у сумі 45000 грн. Також позивач посилається на те, [PERSON] , за фактом залиття її квартири зверталась до поліції, що підтверджується протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 25.06.2022 року та поясненнями, що позивач надавала дізнавачу. Дізнавачем сектору дізнання Миколаївського районного управління поліції ГУ НП в Миколаївській області Відоменко Ілоною Михайлівною було здійснено огляд затопленої квартири позивача та складено протокол огляду місця події, в якому зафіксовано, що квартира позивача затоплена, зі стелі капає вода, по стінам теж стікає вода та зроблено відповідні фототаблиці. 27.06.2022 року на адресу позивача поліцією скеровано лист та довідку, з яких вбачається, що з зібраних матеріалів потенційно вбачаються в діях з боку відповідача ознаки кримінального правопорушення передбаченого ст. 194 КК України, але кримінальне провадження за такою статтею починається після заподіяння значної шкоди (матеріальні збитки на суму, яка в 250 і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян). У зв`язку з цим перевірка за заявою позивача була припинена, але разом з тим, це не позбавляє її можливості звернутися з даним позовом про відшкодування шкоди в межах цивільних правовідносин. Ухвалою Заводського районного суду міста Миколаєва від 27.01.2023 року було відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. 19.06.2023 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому він повідомив про свою незгоду з позовними вимогами, при цьому посилається на те, що хоча квартира [ADDRESS] перебуває у приватній власності [PERSON] , він в даній квартирі не проживає, а тривалий час, на безоплатній основі в ній проживає громадянка [PERSON] , яка фактично користується всім майном, яке знаходиться в квартирі, сплачує комунальні послуги, тощо. 26.06.2022 року [PERSON] стало відомо від [PERSON] що його квартира та квартира [ADDRESS] були залиті водою. Зі слів [PERSON] залиття було не критичним, шкоди його квартирі завдано не було - частково в ванній кімнаті була мокра стіна та стеля, мокра підлога в ванній та коридорі. Обставини залиття пояснити не могла, так як на момент залиття [PERSON] не було вдома, а коли повернулась додому 26.06.2022 року, то була свідком лише наслідків, вода в стояку була перекрита по всьому будинку. В зв`язку з незначним ураженням стелі водою [PERSON] провела косметичний ремонт місця замокання на стелі. Ремонт стіни ванної кімнати не відбувався через те, що на стіні була плитка і шкоди не було завдано. [PERSON] як власника квартири ніхто не шукав та жодних претензій щодо затоплення не пред`являв. В подальшому через декілька місяців він дізнався від [PERSON] , що в затопленні квартири [ADDRESS] звинуватили [PERSON] , але з яких причин не відомо. В ході бесіди зі [PERSON] остання повідомила, що дійсно її звинувачують в затопленні квартири та вимагають компенсувати витрати на ремонт квартири, на що вона повідомила, що згодна буде компенсувати реальні витрати у разі наявності вини в затопленні. З [PERSON] ніхто не зв`язувався ні зі служб по управлінню майном будинку, ні власники квартири [ADDRESS] , ні представники водоканалу. В подальшому [PERSON] дізнався про відкриття в Заводському районному суді міста Миколаєва справи за позовом про відшкодування шкоди. [PERSON] вважає, що Акт про залиття від 09.08.2022 року, в якому комісія встановила, що 25.06.2022 року відбулося залиття квартири [ADDRESS] , є таким, що складений з порушеннями закону та не у встановленому порядку, інформація в ньому не відповідає дійсності та відтворює не об`єктивний стан речей станом на 25-26.06.2022р., а суб`єктивний погляд мешканців квартири, тому він не може бути прийнятий судом як належний доказ. При цьому посилається на те, що Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 встановлено, що в разі залиття квартир складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). Згідно до роз`яснення, наданого Міністерством з питань житлово-комунального господарства у Листі від 29.12.2009 р. №12/20-11-1975 та додатку № 4 до цих Правил, факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акту (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Складений же акт не відповідає встановленим в Правилах вимогам, так як: акт складено через 46 днів після події залиття, на яку вказує позивач, що унеможливлює віднести зазначені в ньому пошкодження до події залиття вказані позивачем. А враховуючи, що зазначена квартира [ADDRESS] станом на 25.06.2022 року і в подальшому здавалась позивачем в оренду і в ній мешкали і мешкають сторонні особи, пошкодження підлоги могли були бути спричинені діями квартиронаймачів (в тому числі залиттям водою) в період до дати складання акту; інформація про дату залиття в акті зазначена на підставі слів мешканців квартири, при цьому не вказано яких саме чи орендарів, чи власників; характер залиття квартири встановлювався не на підставі її огляду, а зі слів «мешканців квартири» про що вказано в акті; в акті відсутня інформація щодо власника квартири [ADDRESS] ; огляд під час складання акту проводився без власника квартири [ADDRESS] ; огляд проводився без власника квартири [ADDRESS] - [PERSON] , про дату та час огляду його ніхто не повідомляв та не запрошував на огляд. Огляд квартири [ADDRESS] для встановлення причин та характеру залиття комісією не проводився; в акті не вказано хто заподіяв шкоду (залиття квартири). Крім цього на недостовірність даних в акті вказує те, що в акті вказано, що причиною залиття був прорив гнучкого шлангу під умивальником квартири [ADDRESS] . При цьому власника квартири під час складання акту не було, огляд квартири [ADDRESS] комісією не проводився ні в той день, ні раніше. Ймовірно висновки комісії гуртуються не на об`єктивних даних, а на словах мешканців квартири [ADDRESS] . Зазначені в акті пошкодження підлоги, а саме «ламінат здувся, а стяжка під ним просіла» відображено взагалі без можливості ідентифікувати характер, місце та обсяг (в якому саме місці (кімнаті, частині кімнати) набряк ламінат, де просіла стяжка). Таким чином не зафіксовано обсяги пошкодження. Про необхідність дотримання вимог законодавства при складені акту про залиття в своїх рішеннях неодноразово вказував Верховний суд, зазначаючи що акти складені з порушеннями вимог передбачених Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово- комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 не можуть прийматись як належний та допустимий доказ спричинення шкоди (Постанова ВС від 21.02.2018 в справі № 2- 1974/11; Постанова ВС від 10.05.2018 в справі № 465/2120/14-ц). Посилається на те, що висновок експерта [PERSON] №22.10.20-БТ від 20.10.2022, згідно якого вартість відновлювально-ремонтних робіт квартири [ADDRESS] складає 46449 грн. також не може бути прийнятим судом до уваги, так як складений на підставі недопустимого доказу - акту про залиття від 09.08.2022 року. Зазначена експертиза проводилась в розрізі встановлення вартості відновлювальних робіт по усуненню пошкоджень описаних в акті про залиття від 09.08.2022. Висновок експерта самостійно не встановлює ні винну в залитті квартири [ADDRESS] особу, ні причинний зв`язок між залиттям, яке відбулось 25.06.2022 року, та ушкодженнями встановленими 09.08.2022 року. Дослідження по цим питанням експертом не проводились та висновки не складались. Вважає, що експертиза проведена упередженим експертом; при проведенні дослідження експерт вийшов за межі повноважень та допустив явно упереджені та необґрунтовані висновки; оцінка вартості робіт, матеріалів та кількості матеріалів явно завищена та не відповідає ринковим цінам, тощо. Так, у дослідній частині висновку експерт зазначає, що ним встановлено, що залиття квартири [ADDRESS] відбулось з причин розриву шлангу на кухні квартири [ADDRESS] (ст.7 абз. 1 Експертизи). З огляду на те, що на вирішення експерта не ставились питання щодо встановлення причин залиття квартира експерт явно вийшов за межі своїх повноважень та завдань експертизи. Крім того, з огляду на те, що експертом не проводився огляд квартири [ADDRESS] , він не міг прийти до таких висновків без належного дослідження. В квартирі відповідача розривів шлагу на кухні не відбувалось і не фіксувалось ні 25.06.2022 року, ні пізніше та не встановлювалось жодним документом. Крім того, щодо обсягу необхідних робіт та матеріалів у висновку (ст.7,8,9) експерт зазначає демонтаж та монтаж плінтусу з пластику (того що раніше був встановлений з додаванням нового матеріалу). При цьому в опису заподіяної шкоди (ст.6) експерт не зазначає про пошкодження пластикового плінтусу. Проте відповідно до локального кошторису експерт фактично зазначає про необхідність купівлі та встановлення нового плінтусу. Вартість плінтусу відповідно до висновку складає загалом 2775,30 гривень. Таким чином, експерт фактично зависив об`єм необхідних відновлювальних робіт та безпідставно включив до розміру вартості відновлювальних робіт та матеріалів вартість нового плінтусу. Відповідно до висновку, експертом зазначається про необхідність повної заміни ламінату на підлозі квартири на ламінат 32 класу з середньої вартості 480 грмвень за м?. Таким чином загальна вартість ламінату необхідного на ремонт підлоги квартири за висновком експерта складає 21556, 8 гривень (44,91 м х 480 гривень) Відповідно до п.1.1, 1.2 ДСТУ-Н Б Д.1.1- 2:2013 «Настанова щодо визначення прямих витрат у вартості будівництва» (далі ДСТУ-Н Б Д.1.1-2:2013) цей стандарт установлював основні положення з визначення прямих витрат у вартості нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту та технічного переоснащення будинків, будівель і споруд будь-якого призначення. Відповідно до п.5.5. ДСТУ-Н Б Д.1.1-2:2013 поточні ціни на матеріальні ресурси приймаються за даними замовника за обґрунтованою (як правило, найменшою при всіх рівних характеристиках) ціною матеріальних ресурсів на підставі проведеного аналізу поточних цін на ринку будівельних матеріалів, виробів та конструкцій у регіоні. Матеріали експертизи не містять результатів аналізу поточних цін на ринку будівельних матеріалів у Миколаївській області. Відповідно до відкритих джерел інформації на сайті найбільшого будівельного супермаркету в Миколаївській області «Епіцентр» станом на 12.06.2023 року зазначена найнижча ціна ламінату 32 класу в розмірі 322,60 гривень за м?, що на загальний розмір площі підлоги, яка підлягає відновленню, складає 14 487,96 гривень (332.6 грн. Х 44,91 м?). Таким чином експертом завищено вартість ламінату 32 класу на 7068,83 гривень. При цьому жодним документом не зазначеного ламінат якого класу встановлений в квартирі [ADDRESS] та чому при відновлювальному ремонті необхідно облаштовувати підлогу ламінатом 32 класу а не 31 чи іншого класу. Найнижча вартість ламінату 31 класу відповідно до того ж джерела складає 299,70 гривень за 1 м? і вартість ламінату необхідного для покриття всієї пошкодженої підлоги в такому разі складатиме 13459 гривень (299,7 гривень х 44,91 м?). Таким чином завищення вартості ламінату допущено на 8097,27 гривень. В Акті від 09.08.2022 року зазначено, що ламінат здувся та деформувався, проте не вказано в яких кімнатах та обсяги пошкоджень (частково чи повністю). У висновку експерта вказано, що експертом 13.09.2022 року встановлено пошкодження покриття на підлозі ламінату в коридорі, кухні, кімнаті 1 та 2, лоджії (ст.6 Експертизи). Проте не можливо встановити чи відповідають обсяги пошкоджень, зафіксовані в акті 09.08.2022 рку, обсягу пошкоджень, встановлених експертом через місяць 13.09.2022 року. З огляду на те, що в акті від 09.08.2022 року не виявлялись та не вказувались пошкодження встановлені оглядом експерта 13.09.2022 року - затоплення лоджії, залиття міжкімнатних дверей, пошкодження в результаті залиття розетки, то жодним доказом не підтверджено, що обсяг пошкоджень ламінату виявлені експертом 13.09.2022 року має відношення до залиття, яке мало місце 25.06.2022 року Актом від 09.08.2022 року не зафіксовано жодних пошкоджень приміщення лоджії квартири [ADDRESS] . В зв`язку з цим експертом безпідставно включені до експертизи пошкодження лоджії, виявлені ним при огляді 13.09.2022 року і відновлювальні роботи в якій ним оцінено на загальну суму 7208 гривень (ст.31-33 Експертизи). Відповідно до висновку експертом зазначено про необхідність проведення робіт з ґрунтування стелі коридору 4,6 м?, ґрунтування стелі кухні 5.4 м?, ґрунтування стелі кімнати № 5-11,3 м?, ґрунтування стелі кімнати № 7 14,4 м?, ґрунтування стін лоджії площею 5,7 м? ґрунтом глибокого проникнення. Загальна площа для ґрунтування складає 41,4 м?. Відповідно до калькуляції, вказаній в кошторисі до висновку експерта, калькуляція робіт з ґрунтування стелі не проводилась, а натомість проведено калькуляцію робіт з ґрунтування підлоги про необхідність яких в експертизі не зазначалось. Відповідно до калькуляції в кошторисі на оброблення площі підлоги 41,4 м? необхідно 47,86л ґрунтовки глибокого проникнення (з розрахунку 1.15 л на 1 м?) загальною вартістю 1914,35 гривень. Зазначений обсяг ґрунтовки явно завищений експертом та не відповідає встановленим нормам витрат ґрунтовки глибокого проникнення на 1 м?. Також завищена вартість ґрунтовки, що підтверджується інформацією з відкритих джерел на сайті найбільшого будівельного супермаркету в Миколаївській області «Епіцентр» станом на 12.06.2023 року, де найменша вартість 1л ґрунтовки глибокого проникнення складає 35,87 гривень. Відповідно до технічних характеристик ґрунтовки глибокого проникнення, витрати її на 1 м? складає 0,1-0,2 л. За таких обставин для подвійної обробки всієї поверхні підлоги квартири вказаної в висновку експерта 41,4 м? при максимальній нормі використання ґрунтовки глибокого проникнення 0,2 л на 1 м загальна кількість необхідної ґрунтовки складає 16,56 л. При вартості ґрунтовки 35,87 гривень за 1 л загальна вартість витрат на придбання ґрунтовки складає 594 гривень. Таким чином експертом завищено норми витрат ґрунтовки глибокого проникнення на 25,3 л, а також вартість витрат на придбання ґрунтовки на 1320,35 гривень. При цьому. вартість ґрунтовки в тарі більшого розміру коштує ще менше (вартість 10 л становить 96,37 гривень та відповідно 20 л 192,74 гривень та 50 л 481.85 гривень). Таким чином тільки на вказаних показниках завищення в експертизі зроблено на суму в розмірі 15 400 гривень. Не підлягають стягненню також заробітна плата за ремонт лоджії в сумі 1125 гривень (ст.33 експертизи) так як в акті від 09.08.2022 року взагалі пошкодження в лоджії не були зафіксовані і жодним документом не встановлено причинного зв`язку між виявленими 13.09.2022 року експертом пошкодженнями в лоджії в затопленням, що сталось 25.06.2022 року Також не встановлено, що вказані пошкодження стались саме в результаті залиття. За таких обставин експертом безпідставно нараховано за кошторисом заробітну плату по ремонтним роботам в розмірі 9088 грн. (ст.33 експертизи) Крім цього кошторисна документація експертизи містить витрати які віднесено до загальновиробничих витрат, які в сумі складають 4455 гривень, та заробітної плати на загальновиробничі витрати в загальній сумі 1575 гривень, загальна сума 6030 гривень. Даний показник та затрати по ньому за загальним правилом залежать від виду проведення ремонтних робіт: підрядним чи господарським способом. Підрядний спосіб це спосіб ремонту шляхом укладення відповідних цивільно-правових угод на проведення ремонтних робіт з юридичними особами, приватними підприємцями, які мають відповідні ліцензії на проведення таких робіт та здійснення підприємницької діяльності з використанням найманої праці робітників та інших осіб, а господарський спосіб це спосіб ремонту шляхом проведення ремонтних робіт власними силами власником квартири чи за допомогою інших осіб без укладення відповідних цивільно-правових угод. До загальновиробничих витрат у випадку проведення ремонтних робіт підрядним способом входить заробітна плата адміністрації організації, яка проводить ремонт, обов`язкові відрахування з заробітної плати найманих працівників у Пенсійний та інші фонди, податки до бюджету, транспортні послуги та інші витрати організації чи приватного підприємця прямо пов`язані проведенням ремонту. Саме при підрядному способі проведення ремонтних робіт при укладенні відповідних цивільно-правових угод з юридичними особами, приватними підприємцями враховуються загальновиробничі витрати до вартості ремонту, у випадку проведення ремонтних робіт власними силами чи за допомогою інших осіб без укладення відповідних цивільно-правових угод такі загальновиробничі витрати до вартості ремонтних робіт не враховуються. В зв`язку з тим, що позивачем не надано відомостей про проведення ремонтних робіт в квартирі [ADDRESS] , є всі підстави вважати, що позивач може й не понести загальновиробничі витрати проводячи ремонтні роботи власними силами або без залучення спеціалізованих суб`єктів господарювання до їх проведення. Отже, розмір відшкодування матеріальної шкоди в сумі 6030 гривень, які складаються з загальновиробничих витрат, на момент звернення до суду з позовом не можуть визнаватись прямими реальними збитками, оскільки позивач такі витрати не поніс, обов`язково понести такі витрати не мусить, так як спосіб здійснення ремонту визначає самостійно, доказів укладання відповідного договору на проведення ремонту з юридичними особами чи приватним підприємцем, обрання саме такого способу проведення ремонту та обов`язкового понесення таких загальновиробничих витрат позивач до суду не надав. За таких обставин, з урахуванням вищевикладеної інформації, з загального розміру витрат необхідних для відновлювальних ремонтних робіт квартири [ADDRESS] в сумі 46449 гривень (ст.34 Висновку експерта) в певній мірі обґрунтованими є обрахунки кошторису про витрати на роботи, послуги та придбання будівельних матеріалів в розмірі 23 894 грн. Крім того експертом не враховано зміни в законодавстві які відбулись в 2021 році, а саме скасування Наказом Міністерства регіонального розвитку та будівництва України № 156 від 15.06.2021: ДСТУ-Н Б Д.2.4-21:2012 «Ресурсні елементні кошторисні норми ремонтно-будівельні роботи. Вказівки щодо застосування», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку та будівництва України від 28.12.2012 р. № 668 та затвердження Кошторисних норм України у будівництві які встановлюють Ресурсні елементні кошторисні норми на ремонтно-будівельні роботи, а також скасування наказом того ж міністерства № 281 від 01.11.2021: ДСТУ-Н Б Д.1.1-2:2013 «Настанова щодо визначення вартості прямих витрат у вартості будівництва», затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 27.08.2013 № 405; ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013 «Настанова щодо визначення загальновиробничих і адміністративних витрат та прибутку у вартості будівництва», затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 27.08.2013 № 405; ДСТУ-Н Б Д.1.1-4:2013 «Настанова щодо визначення вартості експлуатації будівельних машин і механізмів у вартості будівництва», затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 27.08.2013 № 405; ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 Правила визначення вартості будівництва затверджений наказом Наказ від 05.07.2013 № 293. Таким чином 5 із 6 джерел інформації, на які посилався в висновку експерт на момент проведення експертизи були скасовані, що вказує на незаконність та необ`єктивність експертизи. Дана обставина вказує на використання при проведенні експертизи недіючих документів, що очевидно призвело до неправильних висновків експерта та свідчить про неналежність та недопустимість даного доказу. Не погоджується відповідач і з заявленою вимогою про стягнення моральної шкоди, яку позивачем оцінено в 45000 грн., так як твердження позивача про те, що вона проводила перемовини з відповідачем щодо відшкодування шкоди не відповідають дійсності. Ні з позивачем ні з його представником відповідач перемовин не вів, обставини аварії, що стались в будинку не обговорював та ні про що не домовлявся. Таким чином, твердження позивача про неналежну поведінку відповідача при спробі досудового врегулювання спору не відповідають дійсності і безпідставно формують негативне враження про відповідача. Лише після того як судом за заявою позивача було відкрито провадження по справі, [PERSON] стало відомо, що позивач вів перемовини про компенсації з [PERSON] , яка мешкає в квартирі, але не є її власником. Про достовірну суть тих перемовин відповідачу не відомо, так як він не був їх учасником. [PERSON] . Відповідач не уповноважував на перемовини. Вищезазначені обставини спростовують твердження позивача, що неналежна поведінка [PERSON] спричинила стрес та душевні переживання позивача. Крім цього, слід зазначити, що кв. [ADDRESS] не є місцем постійного мешкання позивача. Зазначену квартиру позивач здає в оренду і навіть аварія, яка сталась в будинку, не вплинула на даний вид діяльності позивача, не призвела до втрати орендарів чи до зменшення орендної платні та не перешкодила використання квартири як об`єкта для здачі в оренду. Після того, як [PERSON] дізнався про всі обставини залиття відображені в матеріалах судової справи, розуміючи, що через втрачений час, через необізнаність про серйозність події та не приділення їй належної уваги, а також через невжиття [PERSON] заходів, направлених на встановлення та фіксування істинних причин аварії в будинку та встановлення винної особи, він вирішив врегулювати спір, сподіваючись на порозуміння та об`єктивність зі сторони позивача і тому через представника запропонував позивачу врегулювати спір в позасудовому порядку та обговорити варіанти виходу з ситуації. Дана пропозиція не була і не є свідченням визнання позову чи визнання вини в аварії в будинку та вини в залитті кв. [ADDRESS] , а була направлена на врегулювання спору та уникнення судової тяганини пов`язаної зі значними матеріальними витратами з обох сторін та направлення цих коштів на усунення завданої шкоди. Позивач пропозицію не прийняла, що також спростовує її твердження про те, що небажання [PERSON] врегулювати спір завдало їй душевних страждань. Крім цього, позивачем не надано жодних документів, які б свідчили про її моральні страждання, про її хворобливий стан та вразливість, за станом здоров`я, до стресу, про перенесені біль та моральні страждання, що вказувало б на завдання моральної шкоди. Позивач вочевидь зависила розмір компенсації за спричинену шкоду. На думку відповідача, у разі встановлення судом доведеності вини [PERSON] в аварії, пов`язаній з залиттям кв. [ADDRESS] , розмір компенсації за ймовірне спричинення моральної шкоди повинен бути в розмірі не більше 1000 гривень. В відповіді на відзив позивач посилається на те, що зі змісту ст. 322 ЦК України вбачається, що власник зобов`язаний утримувати майно що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Тобто тягар утримання майна та відповідальність за нього несе саме власник. За змістом частини другої статті 1166 ЦК України, на чому наголосив Верховний Суд (Постанова від 23 грудня 2020 року у справі №№ 666/213/16-ц (провадження №№ 61-176св20)) у справах про завдання шкоди діє презумпція вини відповідача, тобто позивач має падати суду лише докази наявності шкоди, а докази спростування своєї вини має надати відповідач. Доводи відповідача про те, що у його квартирі на постійній основі проживає громадянка [PERSON] , не звільняють його як власника майна від відповідальності за утримання майна, що належить йому на праві власності. Крім того, тези з приводу того, що у квартирі відповідача проживають інші люди не підтверджені жодних належними, допустимими та достовірними доказами, а ні договорами, квитанціями чи іншими документами, що могли б свідчити про такі обставини, а у випадку якщо відповідачем будуть на даній стадії процесу подані такі докази (договори оренди/позички/найму майна) суд безперечно критично має ставитися до таких доказів, оскільки вони будуть очевидно недостовірними. З огляду на те, що тягар утримання майна та відповідальність за нього несе власник та той факт, що у справах про завдання шкоди діє презумпція вини відповідача, очевидним є обставина того, що доводи відповідача є юридично-неспроможними у частині тверджень про те, що у його квартирі проживають інші особи/особа. Крім того, при відкритті судового провадження згідно витягу з реєстру територіальної громади міста Миколаєва від 27.01.2023 року було встановлено, що відповідач має зареєстроване місце проживання за адресою: [ADDRESS] , а також є власником відповідного майна, тому є в повній мірі належним відповідачем у даній справі. Протилежне відповідачем не доведено та не спростовано доказами. Щодо доводів відповідача про те, що акт про залиття квартири складений з порушенням закону та не у встановленому порядку, позивач зазначила, що Акт про наслідки залиття житлового приміщення за адресою: [ADDRESS] від 09 серпня 2022 року в повній мірі відповідає формі, встановленій наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», адже в даному документі наведені: дата та місце складання, члени комісій, що складають акт; місце, де трапилося залиття; подія, що трапилася; наслідки залиття, а також причини залиття. Варто звернути увагу на те, що до позовної заяви позивачка додала і матеріали перевірки Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області щодо факту затоплення її квартири відповідачем, де довідкою, листом та протоколом огляду місця подій від 25.06.2022 року встановлено, що сусіди з квартири [ADDRESS] затопили квартиру заявниці, в результаті чого пошкодили майно. Проте у своєму відзиві відповідач на це уваги не звертає та взагалі не дає жодної оцінки таким документам. Як акт про наслідки залиття житлового приміщення, так і матеріали перевірки Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області щодо факту затоплення квартири позивачки та всі інші докази, як окремо, так і в сукупності не суперечать іншим доказам у справі, є належними, достатніми, допустимими та достовірними, а наведені в таких доказах дані відповідачем не спростовані жодним доказом. Аргументи відзиву відповідача про недоведеність факту залиття належної позивачу квартири є безпідставними, оскільки цей факт зафіксовано у вищевказаному акті, матеріалах перевірки Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області та інших достовірних доказах. Не погоджується позивач і з тим, що висновок експерта від 20.10.2022 року №22.10.20-БТ складений на підставі недопустимого доказу - акту про наслідки залиття житлового приміщення за адресою: [ADDRESS] від 09 серпня 2022 року, так як на її думку акт в повній мірі відповідає формі, встановленій наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій». Даний документ не суперечить іншим доказам у справі. Крім того, відповідач спаплюжує контекст висновку, адже висновок ґрунтувався на ряді інших документів, що надавались на дослідження, а не тільки акті про залиття, а саме експерту надавались: заява про проведення експертного дослідження (експертизи); лист на ім`я [PERSON] № 4515/52 від 27.06.2022. від т.в.о. начальника управління (ГУ НП в Миколаївській області) Дмитра Берлізова, про розгляд заяви, що було зареєстровано (ЖЄО №9854 від 25.06.2022р); довідка вих № 4515/50-22 від 27.06.2022, про результати розгляду ЖЄО №9854 від 25.06.2022р; протокол приймання заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) складений дізнавачем СД Миколаївського РУ ГУНП в Миколаївській області Відоменко І.М. від 25.06.2022 року, про реєстрацію факту пошкодження квартири за адресою [ADDRESS] внаслідок затоплення; пояснення, що було відібрано 25.06.2022 року дізнавачем [PERSON] у гр. [PERSON] про обставини справи щодо залиття належної їй квартири [ADDRESS] ; протокол огляду місця події від 25.06.2022року, складений дізнавачем СД Миколаївського РУ ГУНП в Миколаївській області Відоменко І.М.; таблиця зображень (додаток до протоколу огляду), де зафіксовані інтер`єри приміщень квартири [ADDRESS] ; акт про факт залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, холодного водопостачання від 09.08.2022 року, що був складений майстром дільниці [PERSON] та сантехніком [PERSON] , згідно із яким; договір купівлі продажу від 24.12.2020 року укладений між [PERSON] (продавець) та [PERSON] (покупець), згідно із яким [PERSON] продала, а [PERSON] придбала двокімнатну квартиру [ADDRESS] ; технічний паспорт КП ММБТІ на Двокімнатну квартиру [ADDRESS] . Безпідставним є і твердження про те, що експертиза проведена упередженим експертом. Твердження відповідача, що оцінка вартості робіт, матеріалів, та кількості матеріалів є завищеною та не відповідає ринковим цінам, взагалі нічим не обґрунтовані. Позивач звернулася до експертного центру для проведення незалежної судової будівельно-технічної експертизи. Експертиза проводилась спеціалістом, який має вищу технічну освіту, кваліфікацію судового експерта з правом проведення будівельно-технічної експертизи за експертною спеціальністю 10.6 «Дослідження об`єктів нерухомості, будівельних матеріалів, конструкцій, та відповідних документів». Внаслідок проведеної експертизи позивач отримала належний, допустимий, достовірний та достатній доказ. Висновок експерта оформлений з дотриманням вимог статті 102, ч.2-5 ст. 106 ЦПК України. В даному випадку позивач поза розумним сумнівом довела належними доказами наявність шкоди та її розмір. Натомість відповідач, не маючи спеціальної технічної освіти, не маючи на противагу позиції позивача висновку експерта або будь-яких інших доказів, приходить до гіпотетичних не підтверджених висновків про те, що оцінка вартості робіт, матеріалів та кількості матеріалів є завищеною та не відповідає ринковим цінам. Відповідач або його представник мають право заявляти клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи з метою з`ясування питання щодо причин залиття квартири та розміру заподіяної позивачу майнової шкоди. Таких дій відповідачем не зроблено та не надано доказів, тому доводи відповідача є його суб`єктивним сприйняттям ситуацій. Також посилається на те, що позивач зазнала душевних страждань через те, що не мала можливості протягом тривалого часу (фактично з 25.06.2022 року) нормально користуватися власним майном на свій розсуд, оскільки відповідач не здійснив жодних належних дій для усунення ситуації з залиттям її квартири, що склалась. Відповідно до Постанови КЦС ВС від 09.11.2022 р. у справі №462/6463/16-ц призначення експертиз для визначення розміру моральної шкоди не є обов`язковим, оскільки таке визначення, виходячи з принципів розумності, виваженості та справедливості належить до компетенцій суду. За таких обставин твердження відповідача, що на підтвердження моральних страждань позивач не надає документів є юридично-неспроможним, адже моральна шкода є умовно-відносною категорією, що визначається у кожному конкретному випадку окремо. В даній ситуації позивач не могла користуватися власним майном, зазнала душевних переживань через значні пошкодження власної квартири внаслідок залиття, а також те, що відповідач самоусунувся від відповідальності за скоєне і в такому стані позивач прожила вже більше року. Враховуючи тривалість моральних страждань позивача, вважає, що сума відшкодування, заявлена у позовних вимогах є цілком обґрунтованою. Від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ТОВ «Управляюча компанія «БРИЗ ПРО», надійшли письмові пояснення про те, що 09.08.2022 року майстром дільниці № 3 [PERSON] було складено акт про факт залиття квартири [ADDRESS] , яка стверджує, що звернення про аварійну ситуацію надійшло їй 09.08.2022 року по телефону. Телефонувала родичка власника квартири [ADDRESS] , яка повідомила про аварійну ситуацію. З її слів власник квартири знаходився за кордоном. Залиття відбулося 25.06.2022 року. З характеру залиття можна зробити припущення, що воно відбулося в системі водопостачання в кв. [ADDRESS] , потенційно причиною міг стати лопнутий гнучкий шланг під умивальником. Проте, в квартиру [ADDRESS] вона потрапити не змогла через відсутність власника квартири в день складення акту. Аварійну ситуацію було усунуто мешканцями кв. [ADDRESS] самостійно, без надання співробітникам ТОВ «УК «БРИЗ ПРО» доступу до квартири для проведення огляду. Перекриття стояку холодної води співробітниками ТОВ «УК «БРИЗ ПРО» не було проведено, оскільки на момент виявлення протікання воно вже було усунуто, що вкотре свідчить про те, що аварійна ситуація була спричинена саме аварією на приладах водопостачання в квартирі [ADDRESS] , а не на стояку холодної води. У підготовчому судовому засідання представник позивача позовні вимоги підтримав та наполягав на їх задоволенні. Представник відповідача позовні вимоги не визнав. Ухвалою Заводського районного суду міста Миколаєва від 18.03.2024 року було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні. У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги та наполягав на їх задоволенні. Представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечував. Представник третьої особи, якам не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи без участі представника третьої особи. Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Згідно зі ст. 5 ЦПК України суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. А у випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Крім того, відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні (ст.263 ЦПК України). Під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин (ст. 264 ЦПК України). Судом встановлено, що позивач [PERSON] згідно договору купівлі продажу від 24.12.2020 року є власником квартири [ADDRESS] . Відповідач [PERSON] є власниками квартири [ADDRESS] у тому ж будинку. Таким чином, квартира відповідача розташована поверхом вище, безпосередньо над квартирою позивача [PERSON] 25 червня 2022 року сталося затоплення квартири [PERSON] , про що 09 серпня 2022 року комісією ТОВ «УК «БРИЗ ПРО» у складі: майстра дільниці [PERSON] та сантехніка [PERSON] було складено акт, яким зафіксовано обставини затоплення. Відповідно до Акту про наслідки залиття житлового приміщення за адресою: [ADDRESS] складеного 09 серпня 2022 року: «25.06.2022 року відбулося залиття кв. [ADDRESS] з вище розташованої кв. [ADDRESS] . Зі слів мешканців кв. [ADDRESS] вода текла зі стелі по всій площі квартири включно із лоджією. На час складання акту 09.08.2022 року зафіксовані пошкодження: на стелі по всій квартирі (окрім санвузла) помітні жовті плями, на кухні над мийкою та по стикам плит перекриття потріскалась та розбухла шпаклівка, шпалери також по всій квартирі в темних плямах та відшарувалися. Ламінат здувся та деформувався, стяжка під ним просіла. Лопнув гнучкий шланг під умивальником в кв.№5.» Крім того, в день залиття квартири, а саме 25.06.2022 року позивач [PERSON] за фактом залиття її квартири зверталась до поліції, що підтверджується протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 25.06.2022 року та поясненнями, що позивач надавала дізнавачу. Дізнавачем сектору дізнання Миколаївського РУ ГУНП в Миколаївській області Відоменко І.М. було здійснено огляд затопленої квартири позивача та складено протокол огляду місця події від 25.06.2022року, в якому зафіксовано, що в коридорі на стелі мокрі сліди, ще капає вода, на підлозі має місце вода; в кімнаті [ADDRESS] на підлозі має місце вода, на стінах плями, на стелі плями від води, краплі води на стелі, тріщини, з яких капає вода; в приміщенні кімнати №2 на підлозі має місце вода, на стінах мають місце плями від води, над вікном має місце пляма темного кольору, на стелі тріщини, з яких витікає вода, в кінці кімнати балконний блок, на стелі плями, капає вода, на підлозі вода; в кімнаті [ADDRESS] на підлозі вода, на стінах на шпалерах плями, шпалери відклеїлися, на стелі плями та з тріщини, з яких капає вода, в кінці кімнати балконний блок, на стінах плями, на підлозі вода, на стелі тріщини, з яких капає вода. Було зроблено відповідні фототаблиці зображень (додаток до протоколу огляду), де зафіксовані інтер`єри приміщень квартири [ADDRESS] . Відповідно до висновку експерта від 20.10.2022 №22.10.20-БТ, проведеного судовим експертом ПП «Експертний центр «Поділля» Абушиком О.Л. за заявою позивача, експертом самостійно методом візуального огляду та лінійних вимірів на момент дослідження 13 вересня 2022 року було встановлено, що в квартирі [ADDRESS] візуально видимі сліди затікання рідини через елементи перекриття та результати дії вологи на поверхню внутрішнього оздоблення приміщень : коридору, лоджії, житлових кімнат та кухні. За результатом огляду експертом виявлені наступні пошкодження: 1. Коридор №1 4,6кв.м., набрякла верхня панель та обв`язка дверей з МДФ з коридору 1 до кімнаті 7, пошкоджено фарбовий шар на стелі. На стінах, відшарувались шпалери на стиках та по площі практично кожного листа. Здулися та деформовані елементи покриття з ламінату. 2. Санвузол №№2,3 (вбиральня та ванна кімната) пошкоджено штукатурка та фарбовий шар на стелі. Інших пошкоджень на час огляду не виявлено. 3. Кухня №4 площею 5,4кв.м. Пошкоджений фарбовий шар на стелі (підсумковою площею до 1м?), здувся ламінат покриття підлоги. 4. Житлова кімната №5 площею 11,3кв.м. Пошкоджені та відстали від основи шпалери на стінах; на підлозі здуття покриття з ламінату; на стелі темні плями від залиття. 5. Житлова кімната №7 площею 14,4кв.м. Пошкоджені та відстали від основи шпалери на стінах; на підлозі здуття покриття з ламінату; на стелі темні плями від залиття та відпадання шару шпаклівки. 6.Лоджії 4,0кв.м.Пошкоджено штукатурку та фарбовий шар та стінах, на підлозі здуття покриття з ламінату, Згорів вимикач світла. Враховуючи надані експерту для дослідження матеріали, експертом встановлено, що причиною залиття за адресою [ADDRESS] стало розривання шлангу під мийкою у кухні квартири [ADDRESS] . Крім того, в висновку експерта детально зазначено виявлені за результатом огляду експертом пошкодження, та обсяги робіт і матеріалів, що необхідні для їх усунення по кожному приміщенню квартири окремо: Коридор №1: ознаки дії рідини окремими місцями по всій площі стелі 4,6 м2 (плями жовтого та коричневого кольору розміром до 1 м? по всій площі стелі); Підлога з ламінату пошкоджена та замки ламінату деформовані, особливо на стиках. Площа 4,6м?. Шпалери відшарувалися від основи окремими місцями площею до 1м?, а також на стиках. Обсяги необхідних робіт та матеріалів: зачищення найбільш пошкоджених ділянок стелі наждачним папером площею до 1м?; шпаклювання окремих ділянок стелі шпаклівкою «САТЕНГІПС» 1м?; ґрунтування стелі ґрунтом глибокого проникнення площею 4,6м?; фарбування стелі водоемульсійною фарбою в 2 шари площею 4,6м?; демонтаж плінтусу з пластику довжиною 6,2 м; демонтаж ламінат покриття та підложки (з заміною) площею 4,6м?; монтаж ламінат покриття та підложки площею 4,6м?; ламінат 32 класу та підложка 4,6м?+10%=5,06м?; монтаж плінтусу з пластику довжиною 6,2м (того, що був встановлений раніше з додаванням нового матеріалу); підклеювання шпалер окремими місцями площею до 1м? та стиків на площі до 10м?; перенесення меблів вагою до 150кг; навантаження та вивіз будівельного сміття до 50кг на відстань 17 км. Кухня №4: ознаки дії рідини окремими місцями на всій площі стелі площею 5.4 м? (плями жовтого та сірого кольорів розміром до 1 м? по всій площі стелі); Підлога з ламінату пошкоджена та замки ламінату деформовані, особливо на стиках. Площа 55.4 м? Обсяги необхідних\~робіт та\~матеріалів:\~зачищення найбільш\~пошкоджених ділянок\~стелі наждачним\~папером площею до 1\~м?;\~шпаклювання окремих\~ділянок стелі\~шпаклівкою «САТЕНГІПС»\~1м?;\~ґрунтування стелі\~ґрунтом глибокого\~проникнення площею\~5,4м?;\~фарбування стелі\~водоемульсійною фарбою\~в 2\~шари площею\~5,4м?; демонтаж плінтусу\~з пластику\~довжиною 9,0м;\~демонтаж /\~монтаж (відключення\~підключення)\~газової плити\~на 4\~конфорки;\~демонтаж ламінат\~покриття та\~підложки (з\~заміною)\~площею 5,4м?;\~монтаж ламінат\~покриття та\~підложки площею\~5,4м?; ламінат 32\~класу та\~підложка 5,4м?+10%-6,0м?;\~монтаж плінтусу\~з пластику\~довжиною 9,0м\~(того,\~що був\~встановлений раніше\~з додаванням\~нового матеріалу); перенесення меблів\~та обладнання\~вагою до\~150кг; навантаження та вивіз будівельного сміття до 50кг на відстань 17км. Житлова кімната №5: ознаки дії рідини окремими місцями по всій площі стелі площею 11,3 м? (плями жовтого та коричневого кольору розміром до 1 м? по всій площі стелі). Здуття шпалер на стінах окремими місцями по всій площі 30,0м?. Підлога з ламінату пошкоджена та замки ламінату деформовані, особливо на стиках. Площа 11,3м?. Обсяги необхідних робіт та матеріалів: зачищення найбільш пошкоджених ділянок стелі наждачним папером площею до 1м?; шпаклювання окремих ділянок стелі шпаклівкою «САТЕНГІПС» 1м?; ґрунтування стелі ґрунтом глибокого проникнення площею 11,3м?; фарбування стелі водоемульсійною фарбою в 2 шари площею 11,3м?; демонтаж шпалер - 30м?; наклеювання шпалер - 30м?; шпалери вінілові 30+5%=31,5м? (під закупівлю 7 рулонів); демонтаж плінтусу з пластику довжиною 14,6м; демонтаж ламінат покриття та підложки (з заміною) - площею 11,3м?; монтаж ламінат покриття та підложки- площею 11,3м?; ламінат 32 класу та підложка 5,4м?+10%=12,43м?; монтаж плінтусу з пластику довжиною 14,6м (того, що був встановлений раніше з додаванням нового матеріалу); перенесення меблів та обладнання вагою до 150кг; навантаження та вивіз будівельного сміття до 50кг на відстань 17км. Житлова кімната №7: ознаки дії рідини окремими місцями по всій площі стелі площею 14,4 м? (плями жовтого та коричневого кольору розміром до 1м? по всій площі стелі). Здуття шпалер на стінах окремими місцями по всій площі 32,5 м?. Підлога з ламінату пошкоджена та замки ламінату деформовані, особливо на стиках, Площа 14,4м? Обсяги необхідних робіт та матеріалів: зачищення найбільш пошкоджених ділянок стелі наждачним папером площею до1м?; демонтаж шпалер - 32,5м?; наклеювання шпалер - 32,5м?; шпалери вінілові - 32,5+5%=35,75м? (під закупівлю 8 рулонів); шпаклювання окремих ділянок стелі шпаклівкою «САТЕНГІПС» 1м?; ґрунтування стелі ґрунтом глибокого проникнення площею 14,4м?; фарбування стелі водоемульсійною фарбою в 2 шари площею 14,4м?; демонтаж плінтусу з пластику довжиною 15,6м; демонтаж ламінат покриття та підложки (з заміною) площею 14,4м?; монтаж ламінат покриття та підложки площею 14,4м?; ламінат 32 класу та підложка 14,4м?+10%=15,84м?; монтаж плінтусу з пластику довжиною 15,6м (того, що був встановлений раніше з додаванням нового матеріалу); перенесення меблів та обладнання вагою до 150кг; навантаження та вивіз будівельного сміття до 50кг на відстань 17км. Лоджія: ознаки дії рідини окремими місцями на поверхнях стін головним чином уздовж віконного прорізу (плями жовтого та коричневого кольору розміром до 1 м?); Підлога з ламінату пошкоджена та замки ламінату деформовані, особливо на стиках. Площа 8,0 м?. Згорів вимикач світла. Обсяги необхідних робіт та матеріалів: зачищення найбільш пошкоджених ділянок стіні наждачним папером площею до 1м?; шпаклювання окремих ділянок стін шпаклівкою «САТЕНГІПС» 1м?; ґрунтування стін ґрунтом глибокого проникнення площею 5,7м?; фарбування стін водоемульсійною фарбою в 2 шари площею 5,7м?; демонтаж плінтусу з пластику довжиною 12,94м; демонтаж ламінат покриття та підложки (з заміною) площею 8,0м?; монтаж ламінат покриття та підложки- площею 8,0м?; ламінат 32 класу та підложка 8м?+10%=8,8м?; монтаж плінтусу з пластику довжиною 12,94м (того, що був встановлений раніше з додаванням нового матеріалу); перенесення меблів та обладнання вагою до 50кг; навантаження та вивіз будівельного сміття до 50кг на відстань 17км. Вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень внаслідок залиття квартири [ADDRESS] на дату оцінки становить 46449,00 гривень. Згідно з частинами четвертою, п`ятою статті 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Стаття 322 ЦК України зобов`язує власника утримувати майно, яке йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Із положень ст. 151 ЖК України вбачається, що громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Згідно з пунктом 4 частини третьої статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» власник зобов`язаний за власний рахунок ремонтувати та міняти санітарно-технічні прилади і пристрої, обладнання, що вийшли з ладу з його вини. Таким чином, обов`язок по утриманню санітарно-технічних приладів (кранів, труб, що знаходяться у квартирі) у належному стані покладено на власника квартири. Про те, що власник квартири несе обов`язки щодо належного утримання та експлуатації квартири та її складових частин, зокрема сантехнічного обладнання та мережі водовідведення квартири, зазначено також в правовому висновку, наведеному Верховним Судом у постанові від 03.10.2018 року у справі № 344/3303/16-ц. Отже, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Невиконання цього обов`язку, якщо результатом такого невиконання є нанесення шкоди іншим особам, тягне за собою відшкодування власником збитків. Відповідно до положень статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому чи більшому розмірі. Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (частина перша статті 1166 ЦК України). Аналіз положень ст. ст. 11 та 1166 ЦК України дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, законодавцем встановлена презумпція вини заподіювача шкоди та саме він повинен довести, що шкоди завдано не з його вини. Частиною 1 ст. 76 ЦПК України встановлено, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Судове доказування - це діяльність учасників процесу при визначальній ролі суду по наданню, збиранню, дослідженню і оцінці доказів з метою встановлення з їх допомогою обставин цивільної справи. При цьому, збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених ЦПК України. Доказування є єдиним шляхом судового встановлення фактичних обставин справи і передує акту застосування в судовому рішенні норм матеріального права, висновку суду про наявність прав і обов`язків у сторін. Згідно з частинами першою, п`ятою, шостою статтею 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, встановлених цим Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Доводи відповідача\~про те,\~що позивачем\~не надано\~належних доказів\~факту залиття\~її квартири,\~наслідків її\~залиття та\~наявності його\~вини у\~залитті належної\~позивачу квартири,\~так як\~акт комісії\~ТОВ «УК\~«БРИЗ ПРО» від 09 серпня 2022 року є неналежним доказом, оскільки він не відповідає формі, встановленій Додатком 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, безпідставні, оскільки наявність шкоди та причинний зв`язок позивач може доводити будь-якими засобами доказування. Зазначені Правила не передбачають можливість встановлення вказаних обставин виключно актом, складеним за формою Додатку 4, а в пункті 2.3.6. Правил передбачено лише можливість складення такого акту у разі залиття, аварії квартир. У разі складання такого акту, згідно до роз`яснення, наданого Міністерством з питань житлово-комунального господарства у Листі від 29.12.2009 р. №12/20-11-1975 та додатку № 4 до цих Правил, факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акту (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. В наданому позивачем акті залиття квартири наведені: дата та місце складання; члени комісії, що складають акт, місце, де трапилося залиття; подія, що трапилася; наслідки залиття, а також причини залиття. Не підписання акта відповідачем, як і не зазначення в ньому власника квартири [ADDRESS] , що зазнала шкоди, не впливає на правильність викладених в ньому фактів, так як матеріалами справи достовірно встановлено, що це позивач у справі. Доказів протилежного відповідач не навів. У даному акті зазначена дата його складення, а обов`язкового складення актів безпосередньо у момент залиття Правила не вимагають. Акт від 09 серпня 2022 року складений за відсутності відповідача з тих причин, що він був відсутній вдома під час обстеження квартири позивача комісією. Посилання відповідача, що характер залиття квартири встановлювався не на підставі її огляду, а тільки зі слів «мешканців квартири» про що вказано в акті, є голослівним та спростовується службовою запискою начальника дільниці №3 ТОВ « УК «БРИЗ ПРО» Глухової Т.В., яка приймала участь в огляді квартири позивача та складанні акту від 09.08.2022 року, в якій вона зазначила, що висновок про причини залиття квартири позивача було зроблено саме на підставі аналізу характеру залиття квартири позивача, що не можливо без особистого сприйняття виявлених пошкоджень. Доказів протилежного відповідач не надав. Отже, наданий позивачами акт за формою та змістом в цілому відповідає встановленій формі, не суперечить іншим доказам у справі, а наведені в ньому дані відповідачем не спростовані. Так, позивачем надані суду докази, що в день залиття квартири, а саме 25.06.2022 року позивач [PERSON] за фактом залиття її квартири зверталась до поліції, що підтверджується листом на ім`я [PERSON] № 4515/52 від 27.06.2022 т.в.о. начальника управління (ГУ НП в Миколаївській області) Дмитра Берлізова про розгляд заяви, що було зареєстровано (ЖЄО №9854 від 25.06.2022 року); довідкою вих. № 4515/50-22 від 27.06.2022 про результати розгляду ЄО №9854 від 25.06.2022 року; протоколом приймання заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується), складеним дізнавачем СД Миколаївського РУ ГУНП в Миколаївській області Відоменко І.М. від 25.06.2022 року, про реєстрацію факту пошкодження квартири за адресою [ADDRESS] ; поясненнями, відібраними 25.06.2022 року дізнавачем [PERSON] у [PERSON] про обставини справи щодо залиття належної їй квартири [ADDRESS] ; протоколом огляду місця події від 25.06.2022 року, складеним дізнавачем СД Миколаївського РУ ГУНП в Миколаївській області Відоменко І.М. в присутності понятих - сусідів сторін [PERSON] , який проживає в квартирі [ADDRESS] та [PERSON] , який мешкає в квартирі [ADDRESS] , в якому зафіксовано, що квартира позивача затоплена, що зі стелі ще капає вода, а також зафіксований детальний описом слідів затоплення, зазначений вище в тесті рішення, та зроблено відповідні фототаблиці зображень (додаток до протоколу огляду) де зафіксовані інтер`єри приміщень квартири [ADDRESS] . З скерованих на адресу позивача поліцією листа на ім`я [PERSON] № 4515/52 від 27.06.2022 та довідки вих № 4515/50-22 від 27.06.2022 про результати розгляду її заяви (ЖЄО №9854 від 25.06.2022 року) за фактом пошкодження майна в результаті затоплення за адресою [ADDRESS] вбачається, що по факту було встановлено, що 25.06.2022 приблизно о 02:00 сусіди з квартири [ADDRESS] затопили квартиру заявниці, в результаті чого пошкодили майно. З зібраних матеріалів потенційно вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. 194 КК України, але кримінальне провадження за такою статтею починається після заподіяння значної шкоди (матеріальні збитки на суму, яка в 250 і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян). У зв`язку з цим перевірка за заявою позивача була припинена. Із службової записки начальника дільниці № 3 ТОВ «УК «БРИЗ ПРО» Глухової Т.В., яка була членом комісії при складанні акта обстеження квартири [ADDRESS] по факту її факту її залиття холодною водою з квартири [ADDRESS] , розташованої поверхом вище, вбачається, що з характеру залиття можна зробити припущення, що воно відбулося в системі водопостачання в квартири [ADDRESS] , потенційно причиною міг стати лопнутий гнучкий шланг під умивальником. Проте, в квартиру [ADDRESS] вона потрапити не змогла через відсутність власника квартири в день складення акту. Аварійну ситуацію було усунуто мешканцями квартири [ADDRESS] самостійно, без надання співробітникам ТОВ «УК «БРИЗ ПРО» доступу до квартири для проведення огляду. Перекриття стояку холодної води співробітниками ТОВ «УК «БРИЗ ПРО» не було проведено, оскільки на момент виявлення протікання воно вже було усунуто, що вкотре свідчить про те, що аварійна ситуація була спричинена саме аварією на приладах водопостачання в квартирі [ADDRESS] , а не стояку холодної води. Наслідки впливу вологи на оздоблення приміщень, виявлені були у подальшому і особисто експертом при візуальному обстеженні квартири [ADDRESS] . При цьому вони деталізують зазначені в акті пошкодження. Отже сукупність\~наданих позивачем\~доказів свідчить\~про доведеність\~нею як\~факту залиття\~її квартири\~включно з\~лоджією з\~квартири відповідача,\~так і\~причини такого\~залиття та\~його наслідків\~(обсягів\~необхідного ремонту\~приміщень квартири),\~а також\~причинний зв`язок\~між залиттям,\~яке відбулось\~25.06.2022\~року та\~ушкодженнями,\~встановленими комісією\~09.08.2022\~року та\~експертом при\~експертному дослідженню\~квартири 13.09.2022\~року.\~Посилання на\~можливість пошкодження\~квартири позивача\~після залиття,\~яке сталося\~25.06.2022\~року має\~характер припущення,\~так як\~не підкріплене\~будь-якими\~доказами у\~справі,\~а тому\~відхиляється судом,\~так як\~відповідно до\~ч.6\~ст.\~81\~ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідач не спростував належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача, клопотання про проведення відповідних судових експертиз, зокрема на предмет визначення причин залиття квартири позивача, не заявляв, не надав доказів того, що залиття квартири позивача могло статися за інших обставин та з вини інших осіб. Посилання на те, що залиття квартири відбулося з вини мешканців квартири, розташованої над квартирою відповідача, також не підтверджені будь-якими доказами у справі. Також не може бути підставою для звільнення відповідача від цивільно-правової відповідальності за нанесену позивачу шкоду посилання відповідача, що в його квартирі проживала [PERSON] , яка як стверджує відповідач, фактично користується всім майном, яке знаходиться в квартирі, та сплачує комунальні послуги, оскільки відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Доказів укладення в установленому законом порядку договору оренди квартири з [PERSON] , в якому б передбачалося, що орендатор за свій рахунок та своїми силами має усувати наслідки аварій та пошкоджень комунікацій, що трапились в квартирі, відповідач не надав. Більш того, зі змісту відзиву на позов вбачається, що відповідач не заперечує сам факт залиття квартири позивача 25 червня 2022 року, він лише стверджує, що це сталося з вини мешканців квартири, розташованої над квартирою відповідача, а тому в його квартирі також було проведено косметичний ремонт силами [PERSON] , проте не надав на підтвердження цього будь-яких доказів, як і доказів перекриття стояку у будинку. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, що саме на відповідача покладено обов`язок спростування презумпції вини шляхом доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу, суд дійшов висновку, що позивач надала достатньо доказів про наявність факту залиття її квартири та його наслідків, а відповідач не спростував належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача, хоча це його процесуальний обов`язок, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція заподіювача шкоди. Отже, суд вважає, що відповідач своєю бездіяльністю, яка полягала в неконтрольованості стану гнучкого шлангу під мийкою у кухні його квартири [ADDRESS] , допустив аварійну ситуацію, та не вжив достатніх заходів до своєчасного усунення пошкодження гнучкого шлангу під мийкою на кухні у належній йому квартирі і недопущення залиття нижче розташованої квартири, чим завдав позивачці майнову шкоду. Свою вину у завданні шкоди позивачу відповідач належними доказами не спростував. Посилання відповідача на необхідність врахування правових висновків, викладених в постановах ВС від 21.02.2018 в справі № 2- 1974/11 та від 10.05.2018 в справі № 465/2120/14-ц є некоректним, так як у даній справі на відміну від вказаних справ факт залиття квартири позивача з квартири відповідача, причини такого залиття та його наслідки (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири), а також причинний зв`язок між залиттям та ушкодженнями, встановлені не виключно актом залиття, а й іншими доказами у справі, яким акт не протирічить, та підтверджені, а не спростовані висновком експертизи. Стаття 6 Європейської конвенції про захист прав людини гарантує право на справедливий судовий розгляд. В абзаці 10 пункту 9 рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003 вказано, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах. Відшкодування збитків є однією із форм або заходів цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною саме в силу правил статті 22 ЦК України, оскільки її частиною першою визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Тобто порушення цивільного права, яке потягнуло за собою завдання особі майнових збитків, саме по собі є основною підставою для їх відшкодування (постанова ВС від 27.12.2019 року у справі №686/11256/16-ц). Відповідно до ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Розмір заподіяної позивачу шкоди визначено висновком експерта від 20.10.2022 №22.10.20-БТ, проведеним судовим експертом ПП «Експертний центр «Поділля» Абушиком О.Л., відповідно до якого ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень внаслідок залиття квартири [ADDRESS] на дату оцінки становить 46449,00 гривень. Проте, як видно з кошторису, що є додатком №2 до вказаного висновку, в розрахунок вартості ремонтно - будівельних робіт, які необхідно провести для усунення пошкоджень, окрім прямих витрат, в тому числі й необхідних матеріалів, включені й загальновиробничі витрати, які в сумі складають 4455 гривень та заробітної плати на загальновиробничі витрати в загальній сумі 1575 гривень, загальна сума 6030 гривень. Суд погоджується з доводами відповідача, що даний показник та затрати по нього залежать від виду проведення ремонтних робіт: підрядним чи господарським способом. Підрядний спосіб це спосіб ремонту шляхом укладення відповідних цивільно-правових угод на проведення ремонтних робіт з юридичними особами, приватними підприємцями, які мають відповідні ліцензії на проведення таких робіт та здійснення підприємницької діяльності з використанням найманої праці робітників та інших осіб, а господарський спосіб це спосіб ремонту шляхом проведення ремонтних робіт власними силами власником квартири чи за допомогою інших осіб без укладення відповідних цивільно-правових угод. До загальновиробничих витрат у випадку проведення ремонтних робіт підрядним способом входить заробітна плата адміністрації організації, яка проводить ремонт, обов`язкові відрахування з заробітної плати найманих працівників у Пенсійний та інші фонди, податки до бюджету, транспортні послуги та інші витрати організації чи приватного підприємця прямо пов`язані проведенням ремонту. Саме при підрядному способі проведення ремонтних робіт при укладенні відповідних цивільно-правових угод з юридичними особами, приватними підприємцями враховуються загальновиробничі витрати до вартості ремонту, у випадку проведення ремонтних робіт власними силами чи за допомогою інших осіб без укладення відповідних цивільно-правових угод такі загальновиробничі витрати до вартості ремонтних робіт не враховуються. Оскільки позивачем на час розгляду справи не надано належних доказів понесення нею фактичних витрат на проведення ремонтних робіт в квартирі або доказів укладення чи намірів на укладення договору з виконавцем ремонтно-будівельних робіт, який поніс би вказані загальновиробничі витрати у зв`язку з відновлювальним ремонтом квартири позивача й був би платником податку на додану вартість, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для стягнення на користь позивача загальновиробничих витрат, що відповідає правовому висновку, викладеному в постанові Верховного Суду від 04.03.2019 року у справі № 752/2375/15. За таких обставин, на користь [PERSON] підлягають стягненню лише прямі реальні витрати, необхідні для проведення відновлювального ремонту квартири позивачки внаслідок залиття. В той же час, доводи відповідача, що експертом безпідставно включені до експертизи пошкодження лоджії, виявлені ним при огляді 13.09.2022 року, відновлювальні роботи в якій ним оцінено на загальну суму 7208 гривень та заробітна плата за ремонт лоджії в сумі 1125 гривень, оскільки на його думку в акті від 09.08.2022 року взагалі пошкодження в лоджії не були зафіксовані і жодним документом не встановлено причинного зв`язку між виявленими 13.09.2022 року експертом пошкодженнями в лоджії в затопленням, що сталось 25.06.2022 року, є безпідставними, оскільки в акті від 09.08.2022 року зазначено, що вода текла зі стелі по всій площі квартири позивача включно з лоджією, про залиття балконних блоків зазначено також в протоколі огляду місця події від 25.06.2022 року, складеного дізнавачем сектору дізнання Миколаївського РУ ГУНП в Миколаївській області Відоменко І.М., які були надані експерту для дослідження разом з заявою про проведення експертизи. Посилаючись на не врахування експертом змін в законодавстві які відбулись в 2021 року, а саме скасування Наказом Міністерства регіонального розвитку та будівництва України № 156 від 15.06.2021: ДСТУ-Н Б Д.2.4-21:2012 «Ресурсні елементні кошторисні норми ремонтно-будівельні роботи. Вказівки щодо застосування», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку та будівництва України від 28.12.2012 р. № 668 та затвердження Кошторисних норм України у будівництві які встановлюють Ресурсні елементні кошторисні норми на ремонтно-будівельні роботи, а також скасування наказом того ж міністерства № 281 від 01.11.2021: ДСТУ-Н Б Д.1.1-2:2013 «Настанова щодо визначення вартості прямих витрат у вартості будівництва», затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 27.08.2013 № 405; ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013 «Настанова щодо визначення загальновиробничих і адміністративних витрат та прибутку у вартості будівництва», затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 27.08.2013 № 405; ДСТУ-Н Б Д.1.1-4:2013 «Настанова щодо визначення вартості експлуатації будівельних машин і механізмів у вартості будівництва», затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 27.08.2013 № 405; ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 Правила визначення вартості будівництва затверджений наказом Наказ від 05.07.2013 № 293, відповідач не наводить доводів того як посилання на вказані інформаційні джерела вплинули на правильність визначення розміру завданої шкоди. Не скористався відповідачем також можливістю проведення рецензування висновку експерта у встановленому законом порядку на відповідність вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна та можливості його використання з відповідною метою, у тому числі достовірності оцінки майна. Не відповідають дійсності також ствердження відповідача, що експерт вийшов за межі своїх повноважень та завдань експертизи, так як на вирішення експерта не ставились питання щодо встановлення причин залиття квартира, тому на думку відповідача експерт не мав права встановлювати, що залиття квартири [ADDRESS] відбулось з причин розриву шлангу на кухні квартири [ADDRESS] , оскільки про причини залиття експертом в висновку зазначено з огляду на акт від 09.08.2022 року та протокол огляду місця події від 25.06.2022 року, складений дізнавачем сектору дізнання Миколаївського РУ ГУНП в Миколаївській області Відоменко І.М. На спростування цього відповідачем доказів того, що в його квартирі розривів шлагу на кухні не відбувалось, а також того, що причиною залиття квартири [ADDRESS] було інше пошкодження не надано. Насправді експертом було вирішено питання про те, які пошкодження квартири [ADDRESS] виникли в наслідок її залиття, хоча воно і не було поставлене перед ним, але було необхідне для повноти дослідження об`єкта, що не суперечить положенням ч. 8 ст. 102 ЦПК України, згідно якої якщо експерт під час підготовки висновку встановить обставини, що мають значення для справи, з приводу яких йому не були поставлені питання, він має право включити до висновку свої міркування про ці обставини. Зі змісту висновку експерта вбачається, що обсяги робіт експертом визначені за результатами лінійних вимірів, вартість робіт визначено відповідно до [3], вартість матеріалів визначена за середніми регіональними цінами в м. Миколаєві. На підставі вищезазначених даних за допомогою програмного комплексу АВК-5 експертом було складено Локальний кошторис на будівельні роботи № 2-1-1 з виділенням матеріалів (Додаток 2 цього висновку). Не погоджуючись з висновком експерта, в тому числі в частині визначення обсягу встановлених експертом пошкоджень квартири, вартості ламінату, необхідної його кількості та класу, необхідністю повної заміни ламінату на підлозі квартири на ламінат саме 32 класу, кількості та вартості ґрунтовки, необхідністю проведення робіт з ґрунтування стелі чи підлоги коридору, а також з необхідністю придбання та виконання робіт по демонтажу та монтажу плінтусу з пластики, тобто заперечуючи об`єктивність розміру визначеної експертом завданої позивачу шкоди відповідач через свого представника відмовився заявляти клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи з метою з`ясування питання щодо причин залиття квартири та розміру заподіяної позивачу майнової шкоди, хоча судом таке право йому роз`яснювалося, а не будучи спеціалістом вдався до особистих розрахунків вартості та кількості необхідних матеріалів та обсягів робіт, достатніх з його точки зору для відшкодування завданої позивачу шкоди. Тому посилання відповідача на те, що наданий позивачем висновок експерта не містить об`єктивного розміру завданої шкоди, не заслуговують на увагу.\~ При прийнятті остаточного рішення у справі, суд виходить також з того, що за сталою практикою при визначення матеріальної шкоди за наслідками залиття, у разі пошкодження частини поверхні стін, стелі, оздоблених шпалерами, до розрахунку включається повна площа стін або стелі з огляду на об`єктивні фактори - неможливість відновлення кольору, малюнку, цінності шпалер. Такий же підхід застосовується при визначенні площі ламінату, у разі його часткового пошкодження. З огляду на наведене, на користь [PERSON] підлягають стягненню лише прямі реальні витрати, необхідні для проведення відновлювального ремонту квартири позивачки внаслідок залиття в сумі 40419 гривень (46449-6030=40419). Приймаючи рішення в частині позовних вимог про стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди, суд виходить з наступного. За змістом ч. 1 статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Розмір моральної шкоди на користь позивача суд визначає з урахуванням положень ст. 23 ЦК України. Відповідно до цієї статті особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пунктах 3, 9 постанови від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. З урахуванням обставин справи, тривалості часу, протягом якого позивач вживає заходи для відновлення своїх порушених прав, вимушеності змін її звичного образу життя, викликаних необхідністю вчиняти дії щодо відновлення стану квартири, який вона мала до її залиття, суд вважає справедливим розмір відшкодування моральної шкоди, яка виразилася у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна, на користь позивача в розмірі 5000 гривень. Приймаючи рішення у справі суд враховує також те, що Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Судові витрати по справі суд розподіляє з дотриманням вимог ст. 141 ЦПК України. Так, згідно із ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема витрати, пов`язані із залученням експертів та проведенням експертизи. Матеріали справи\~містять квитанцію\~від 08.11.2022\~року про\~сплату за\~проведену експертизу\~у розмірі\~5000\~гривень. Ці витрати пов`язані з розглядом справи, тому з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати на проведення експертизи у розмірі 5000 гривень. Статтею 137 ЦПК України передбачено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.\~За результатами\~розгляду справи\~витрати на\~правничу допомогу\~адвоката підлягають\~розподілу між\~сторонами разом\~із іншими\~судовими витратами.\~Для цілей\~розподілу судових\~витрат: 1)\~розмір витрат\~на правничу\~допомогу адвоката,\~в тому\~числі гонорару\~адвоката за\~представництво в\~суді та\~іншу правничу\~допомогу,\~пов`язану зі\~справою,\~включаючи підготовку\~до її\~розгляду,\~збір доказів\~тощо,\~а також\~вартість послуг\~помічника адвоката\~визначаються згідно\~з умовами\~договору про\~надання правничої\~допомоги та\~на підставі\~відповідних доказів\~щодо обсягу\~наданих послуг\~і виконаних\~робіт та\~їх вартості,\~що сплачена\~або підлягає\~сплаті відповідною\~стороною або\~третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (ч. 3 ст. 137 ЦПК України). Розмір витрат\~на оплату\~послуг адвоката,\~згідно ч.\~4\~ст.\~137\~ЦПК України,\~має бути\~співмірним із: 1)\~складністю справи\~та виконаних\~адвокатом робіт\~(наданих\~послуг); 2)\~часом,\~витраченим адвокатом\~на виконання\~відповідних робіт\~(надання\~послуг); 3)\~обсягом наданих\~адвокатом послуг\~та виконаних\~робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі\~недотримання вимог\~ч.\~4\~ст.\~137\~ЦПК України\~суд може,\~за клопотанням\~іншої сторони,\~зменшити розмір\~витрат на\~правничу допомогу,\~які підлягають\~розподілу між\~сторонами (ч. 5 ст. 137 ЦПК України). Відповідно до ч. 6 ст. 137 ЦПК України обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. За змістом ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. В позовній заяві позивач зазначила, що сума судових витрат на професійну правничу допомогу, які вона понесла складає 6000,00 гривень. З матеріалів справи вбачається, що представництво інтересів позивача на підставі договору про надання правової(правничої) допомоги №10-11/11-22 від 10 листопада 2022 року здійснював адвокат Карулов О.О., в пункті 4.1 якого зазначено, що отримання винагороди адвокатом за надання правової допомоги відбувається у формі гонорару. При визначенні розміру гонорару враховується: обсяг і час роботи, що потрібний для належного виконання доручення; ступінь складності правових питань, що стосуються доручення; вірогідність того, що прийняття доручення перешкоджатиме прийняттю адвокатом інших доручень або суттєво ускладнить їх виконання; необхідність виїзду у відрядження; важливість доручення з точки зору інтересів клієнта; особливі або додаткові вимоги клієнта стосовно строків виконання доручення; характер і тривалість професійних відносин адвоката з клієнтом; професійний досвід, науково-теоретична підготовка та репутація адвоката (п.4.2 договору). За надання правової допомоги, відповідно до даного договору, клієнт сплачує адвокату гонорар за наступною тарифікацією: за юридичну консультацію, підготовку та складення процесуального документа у вигляді позовної заяви про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної внаслідок залиття квартири та представлення інтересів клієнта в суді, клієнт сплачує адвокату Караулову О.О. гонорар (фіксовану суму) 6000 гривень (п. 4.3 договору). Під час розгляду справи в суді позивачем було надано суду договір про надання правової(правничої) допомоги №10-11/11-22 від 10 листопада 2022 року, ордер, свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю, детальний опис робіт (наданих послуг) за договором №10-11/11-22 від 10 листопада 2022 року, в якому зазначено перелік наданих юридичних послуг згідно договору, кількість витрачених годин (всього 11 годин) та їх фіксована їх вартість наданих послуг, а також сума гонорару (всього 6000 гривень). Крім того, в ньому зазначено, що Коваль Т.К. станом на день подачі позовної заяви сплачено адвокату кошти у сумі 6000 гривень. Розмір гонорару визначається лише за погодженням адвоката з клієнтом, а суд не вправі втручатися в ці правовідносини (пункт 28 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 у справі № 755/9215/15-ц; пункт 19 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 07.07.2021 у справі № 910/12876/19). За змістом частин 5 та 6 ст. 137 ЦПК України у разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Жодних клопотань від відповідача та його представника щодо зменшення розміру судових витрат до суду не надходило. Таким чином з відповідача на користь позивач підлягають стягненню витрати на професійну правничу допомогу у сумі 6000 гривень. Окрім того, відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений судовий збір, пропорційно до задоволених позовних вимог. Судом встановлено, що позивачем понесені витрати у вигляді судового збору за подання позову до суду в сумі 1040,00 гривень, оскільки його вимоги задоволено частково, а саме на 55,07% (56419х100:102449) тому з відповідача на позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 572,73 гривень (1040х55,07:100). На підставі викладеного та

Outcome: partial