Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-21 00:00:00

16 серпня 2024 року АТ «КБ «Універсал Банк» звернулося до суду із зазначеним позовом до відповідача [PERSON] , в якому прохає стягнути заборгованість за договором про надання банківських послуг «Monobank» від 15 вересня 2020 року, у сумі 16224 гривні 46 копійок (а. с. 1-6). В обґрунтування позовних вимог зазначено, що відповідач 15 вересня 2020 року звернулася до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала Анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг від 15 вересня 2020 року. Положеннями Анкети-заяви визначено, що анкета-заява разом з Умовами, тарифами, таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту складають договір про надання банківських послуг. Підписавши Анкету-заяву відповідач підтвердив, що ознайомився та отримав примірники у мобільному додатку вищезазначених документів, що складають договір та зобов`язується виконувати його умови. Ні підставі укладеного Договору відповідачка отримав кредит у розмірі 15000 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом чого є платіжна картка [NUMBER] . Позивач свої зобов`язання виконав, надавши відповідачу можливість розпоряджатися кредитними коштами на умовах, передбачених договором та в межах встановленого кредитного ліміту. Однак відповідач не надав банку своєчасно гроші для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов Договору. Станом на 28 листопада 2021 року у відповідача прострочення заборгованості із сплати щомісячного мінімального платежу за Договором стягнуло понад 90 днів у зв`язку з чим, на підставі положення 5.17 п.5 Розділу ІІ Умов, відбулось Істотне порушення Клієнтом зобов`язань, вся заборгованість за кредитом стала простроченою. Банк 28.11.2021 року направив повідомлення "пуш" про істотне порушення умов Договору та про необхідність погасити суму заборгованості. Проте Відповідач на контакт не виходив та не вчинив жодної дії, направленої на погашення заборгованості в зв`язку з чим та відповідно до п.5.18, 5.19 кредит 27.12.2021 став у формі «на вимогу». Внаслідок цього, станом на 26 березня 2024 року, за ним утворилася заборгованість у сумі 16224 гривні 46 копійок, яку позивач прохає стягнути із [PERSON] разом із судовими витратами у сумі 3028 гривень. Ухвалою суду\~від 13 вересня 2024\~року у\~справі відкрито\~спрощене позовне\~провадження з\~викликом сторін\~(а.\~с.\~41),\~копія якої надіслана учасникам справи за вихідним № 22536/24-вих/2/204/3386/24 (а. с. 42). Представник позивача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав суду клопотання про розгляд справи за його відсутності (а. с. 1). Відповідач у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій прохав розгляд справи проводити за його відсутності, позовні вимоги визнав у повному обсязі, проти їх задоволення не заперечував. Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням кожен окремо та в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог з наступних підстав. Судом встановлено, що 15 вересня 2020 року відповідач підписав Анкету-заяву до Договору про приєднання банківських послуг. Положеннями Анкети-заяви визначено, що анкета-заява разом з Умовами, тарифами, таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту складають договір про надання банківських послуг. Підписавши Анкету-заяву власноручним підписам або цифровим власноручним підписом відповідач підтвердив отримав примірник Договору в мобільному додатку, підтвердив своє ознайомлення та згоду з Умовами Договору, стверджуєте укладання Договору та зобов`язується виконувати всі його умови. Відповідач підписавши Анкету-заяву прохає відкрити поточний рахунок в АТ «Універсал Банк» на власне ім`я та встановити кредитний ліміт на суму вказану в мобільному додатку. Пільговий період за користуванням кредитним лімітом становить 62 дні. У разі виходу з пільгового періоду на кредит буде нарахована відсоткова ставка 3,1% на місяць (37,2% річних), реальною річною процентною ставкою 44,26% річних (а. с. 10, 25-27) \~ \~ \~ \~Відповідно до наданого суду розрахунку заборгованості, станом на 26 березня 2024 року, за відповідачем утворилася заборгованість у сумі 16224 гривні 46 копійок, яка складається з залишку заборгованості за кредитом (тілом кредиту) у сумі 16224 гривні 46 копійок (а. с. 8-9 та на звороті). Згідно з вимогами ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином, відповідно до умов договору. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлено строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідно з вимогами ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до вимог ч. 1 ст. 623 ЦК України, боржник, що порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Згідно з вимогами ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Згідно з вимогами ч. 2 ст. 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася та сплати процентів. Відповідно до вимог ст. 1054 ЦК України, банк зобов`язується надати грошові кошти позичальнику у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Відповідно до\~ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим, ухваленим відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, має відповідати завданню цивільного судочинства. З наведених норм чинного законодавства України та фактичних обставин справи випливає наступне. Банк уклав із [PERSON] кредитний договір. Позичальник умови договору належним чином не виконує. Внаслідок цього, право банка на повернення його власності кредитних коштів, сплати відсотків, нарахованих за час користування ним та інших платежів, у встановлені у договорі строки, порушено, а тому підлягає захисту. Банк має право вимагати стягнення заборгованості із [PERSON] , реалізував це право, звернувшись до суду. Відповідач позовні вимоги визнав в повному обсязі, проти їх задоволення не заперечував. З цих підстав позовні вимоги про стягнення заборгованості із [PERSON] , за кредитним договором підлягають задоволенню. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 142 ЦПК України, у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а в разі якщо домовленості про укладення мирової угоди, відмову позивача від позову або визнання позову відповідачем досягнуто сторонами за результатами проведення медіації - 60 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Враховуючи викладене, суд здійснює розподіл судових витрат шляхом стягнення з відповідача на користь позивача 50% сплаченого ним при зверненні до суду судового збору, а також повертає 50% судового збору позивачу із Державного бюджету України. На підставі викладеного,

Outcome: approved