Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-20 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом в якому зазначила, що рішенням Попаснянського районного суду Луганської області від 08.07.2020 у справі №423/482/20 розірвано шлюб між [PERSON] та [PERSON] . Рішенням Попаснянського районного суду Луганської області від 08.07.2020 у справі №423/276/20 постановлено стягувати з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання неповнолітньої дитини [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/4 частки з усіх видів його заробітку (доходу) щомісяця, але не менше 50 відсотків мінімального прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 31 січня 2020 року і до досягнення дитиною повноліття. Виконавчий лист звернуто до примусового виконання, за яким відкрито виконавче провадження №62459228. З довідки-розрахунку державного виконавця слідує, що заборгованість по сплаті аліментів за боржником [PERSON] по виконавчому листу №423/276/20 від 15.06.2020 станом на 31.08.2024 року становить 78\~059, 24 грн.\~ Рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 25.12.2023 року у справі № 279/6952/23 стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів за період з 01.09.2023 року по 29.02.2024 в розмірі 4608,00 грн. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. ЇЇ завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання , стимулювати боржника до належної поведінки. Однак, таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати боржника , майнове покарання його невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Згідно з ч.1\~ст.196 СК України у\~разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі 1% суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.\~ Відповідач виїхав з м. Попасна Луганської області до окупації міста у січні 2022 року. Відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти на утримання дитини, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати та є підставою для застосування до відповідача відповідальності, передбаченої частиною першою\~статті 196 СК. Таким чином, підлягає задоволенню наступний розрахунок пені: За несплату аліментів у березні 2024 року: 2518,04 х 1% х 30 (кількість днів з 1 квітня (1-й день прострочення) = 755,41 грн.; За несплату аліментів у квітня 2024 року: 2518,04 х 1% х 31 (кількість днів з 1 травня (1-й день прострочення) = 780,59 грн.; За несплату аліментів у травні 2024 року: 2518,04 х 1% х 30 (кількість днів з 1 червня (1-й день прострочення) = 755, 41 грн.; За несплату аліментів у червні 2024 року: 2518,04 х 1% х 31 (кількість днів з 1 липня (1-й день прострочення) = 780,59 грн.; За несплату аліментів у липні 2024 року: 2518,04 х 1% х 31 (кількість днів з 1 серпня (1-й день прострочення) = 780,59 грн.; За несплату аліментів у серпні 2024 року: 2518,04 х 1% х 30 (кількість днів з 1 вересня (1-й день прострочення) = 755, 41 грн., а всього: 4608,00 грн. Просить стягнути з [PERSON] , [INFO] , ідентифікаційний код [NUMBER] , на користь [PERSON] 4608,00 грн. неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання дочки [PERSON] , [INFO] , за період з 01.03.2024 року по 31.08.2024 року. Одночасно просить стягнути з відповідача понесені судові витрати на правову допомогу у сумі 1000 гривень. 21.11.2024 року у справі було відкрито спрощене позовне провадження та встановлено відповідачу строк для подачі відзиву на позов та подання письмових та електронних доказів щодо заперечення проти позову. Ухвала про відкриття провадження, копія позовної заяви з додатком надсилалась рекомендованим листом за місцем реєстрації відповідача. Одночасно про розгляд справи в спрощеному провадженні повідомлялось шляхом розміщення оголошення на веб-сайті суду. У встановлений строк відзив на позов та будь-які клопотання, пов`язані з розглядом справи не надійшли. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи суд дійшов висновку про наступне. Судом встановлено, що рішенням Попаснянського районного суду Луганської області від 08.07.2020 року у справі №423/276/20 з [PERSON] на користь [PERSON] стягнуто аліменти на утримання неповнолітньої дочки [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/4 частки з усіх видів його заробітку (доходу) щомісяця, але не менше 50 відсотків мінімального прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 31 січня 2020 року і до досягнення дитиною повноліття. На виконання\~ вказаного\~судового рішення\~державним виконавцем\~Попаснянського відділу\~державної виконавчої\~служби у\~Северодонецькому районі\~Луганської області\~Східного міжрегіонального\~управління Міністерства\~юстиції у\~Луганській області\~відкрито виконавче\~провадження №62459228. З довідки-розрахунку державного виконавця слідує, що заборгованість по сплаті аліментів за боржником [PERSON] по виконавчому листу № 423/276/20 від 15.06.2020 року, станом на 31.08.2024 року, становить 78059, 24 гривень.\~ Рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 25.12.2023 року у справі № 279/6952/23 стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів за період з 01.03.2023 року по 31.08.2023 року в розмірі 4608,00 гривень. Заочним рішенням Васильківського районного суду Дніпропетровської області від 30.08.2024 року у справі №172/378/24 ухвалено про позбавлення [PERSON] , [INFO] , батьківських прав відносно його неповнолітньої дитини [PERSON] , [INFO] . Статтею 166 СК України визначено, що особа, позбавлена батьківськиї прав, не звільняється від обов`язку щодо утримання дитини. Згідно ч.1 ст.196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Отже, наявність заборгованості тягне відповідальність за прострочення сплати аліментів, передбачену ст.196 Сімейного кодексу України. Виходячи з аналізу норм глави 49 ЦК України неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. \~Однак, таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Таким чином, виходячи зі змісту ст.196 Сімейного кодексу України, суд повинен встановити факт заборгованості за аліментами й наявність чи відсутність вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, у її виникненні, та залежно від цього вирішити питання про наявність чи відсутність у одержувача аліментів права на стягнення неустойки. Відповідач обізнаний про свій обов`язок щодо утримання неповнолітньої дитини, доказів на поважність причин, які унеможливили проводити виплату коштів за виконавчим документом, не подав. Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03 квітня 2019 року у справі №333/6020/16-ц (провадження №14-616цс18) відступила від висновків Верховного Суду України щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у раніше прийнятих постановах від 02 листопада 2016 року у справі №6-1554цс16, від 16 березня 2016 року у справі №6-2589цс15, від 03 лютого 2016 року у справі №6-1477цс15 та від 16 березня 2016 року у справі №6-300цс16, та дійшла висновку, що пеня за прострочення сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити на один відсоток. Розмір пені за місячним платежем розраховується наступним чином: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто, заборгованість за місяць Х кількість днів заборгованості Х 1 %. Проведений позивачем розрахунок пені відповідачем не оспорено та не спростовано. Згідно ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, у межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. \~ \~ \~ \~Враховуючи, що відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти на корить позивача, з його вини виникла заборгованість зі сплати аліментів, оскільки належних, допустимих та достовірних доказів про те, що несплата аліментів була зумовлена незалежною від нього обставиною, суду подано не було, тому позов підлягає задоволенню на заявлену позивачем суму. Розподіл судових витрат у справі підлягає вирішенню в порядку ст.141 ЦПК України. \~ \~ \~ \~Статтею 133 ЦПК України визначено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. \~ \~ \~ \~До витрат, пов`язаних з розглядом справи належать витрати на професійну правничу допомогу. \~ \~ \~ \~Як передбачено ч.1 ст.137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадку надання правничої допомоги за рахунок держави. \~ \~ \~ \~Розмір судових витрат встановлюється на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків, тощо), що передбачено ч.8 ст.141 ЦПК України. \~ \~ \~ \~На підтвердження понесених позивачем судових витрат, пов`язаних з правничою допомогою адвоката подано договір про надання правової (правничої) допомоги від 18.09.2024 року з додатковою угодою до нього , акт виконаних робіт , квитанція до прибуткового касового ордеру від 05.11.2024 року про сплату 1000 гривень. \~ \~ \~ \~Вищевказані витрати підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. \~ \~ \~ \~Одночасно підлягає стягненню з відповідача судовий збір, оскільки позивач звільнена від сплати судового збору за звернення до суду із даним позовом.

Outcome: approved