Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-29 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом про стягнення з відповідача [PERSON] на свою користь неустойки (пені) за несвоєчасну сплату аліментів на утримання неповнолітніх дітей. В обґрунтування позову вказано, що сторони у справі перебували у зареєстрованому шлюбі, який розірвано рішенням суду . Сторони мають спільних неповнолітніх дітей [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Після розірвання шлюбу діти проживають разом з позивачкою та знаходяться на її повному утриманні. Рішенням Диканського районного суду Полтавської області від 24.07.2019 ухвалено щомісячне стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] на утримання неповнолітніх дітей аліментів в розмірі 1/2 частини всіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50 % прожиткового мінімуму для кожної дитини відповідного віку, починаючи з 16.05.2019 і до досягнення кожною дитиною повноліття. Новосанжарським районним відділом державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Полтавській області 09.08.2019 було відкрито виконавче провадження № 59772951 щодо примусового виконання виконавчого листа про стягнення аліментів на утримання неповнолітніх дітей, виданого на підставі вказаного вище рішення суду. Однак, відповідач тривалий час не сплачує аліменти на утримання дітей. Внаслідок невиконання рішення суду від 29.07.2019 заборгованість відповідача по сплаті аліментів на утримання неповнолітніх дітей за період з 09.08.2019 по 31.05.2024 становить 336 127,87 грн. Посилаючись на вказане, те, що відповідно до вимог чинного законодавства одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення боржником їх сплати, позивачка просить стягнути з відповідача на її користь неустойку (пеню) за несвоєчасну сплату аліментів на утримання неповнолітніх дітей у розмірі 327 471,56 грн та понесені у справі судові витрати у вигляді витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 30 000,00 грн. \~ \~ \~ \~Ухвалою судді Диканського районного суду Полтавської області від 18.06.2024 вказаний позов прийнято до провадження і справу призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи та без проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами. \~ \~ \~ \~У наданий в ухвалі час, від сторін не надійшло заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження чи клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін. \~ \~ \~ \~З поштових довідок на наявних у матеріалах справи рекомендованих листах вбачається, що надіслані судом відповідачу рекомендовані листи з копією ухвали про відкриття провадження по справі, копією позовної заяви разом з копіями доданих до неї документів з повідомленнями про розгляд справи не було вручено відповідачу у зв`язку із відсутністю адресата за вказаною адресою, а тому відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України відповідач [PERSON] вважається повідомленим про перебування на розгляді у суді судової справи, учасником якої він являється. Крім цього, відповідач [PERSON] був повідомлений про розгляд справи відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України шляхом неодноразового опублікування оголошень на офіційному вебсайті судової влади України, останнє з яких було розміщене за десять днів до дати ухвалення цього рішення. \~ \~ \~ \~Враховуючи те, що справа розглядається у порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи та без проведення судового засідання, відповідно до ч. 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. \~ \~ \~ \~Розглянувши матеріали справи, дослідивши та оцінивши докази по справі у їх сукупності, суд дійшов такого висновку. З матеріалів справи вбачається, що сторони у справі перебували у зареєстрованому шлюбі, який розірвано рішенням Новосанжарського районного суду Полтавської області від 19.06.2018 у справі № 542/268/18 /а.с. 11/. Сторони мають від цього шлюбу спільних неповнолітніх дітей [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , що підтверджується наявними у справі копіями свідоцтв про народження дітей /а.с. 8-10/. Рішенням Диканського районного суду Полтавської області від 24.07.2019 у справі № 529/525/19 ухвалено щомісячне стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] на утримання неповнолітніх дітей аліментів в розмірі 1/2 частини всіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50 % прожиткового мінімуму для кожної дитини відповідного віку, починаючи з 16.05.2019 і до досягнення кожною дитиною повноліття /а.с. 13-14/. Новосанжарським районним відділом державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Полтавській області 09.08.2019 було відкрито виконавче провадження № 59772951 щодо примусового виконання виконавчого листа про стягнення аліментів на утримання неповнолітніх дітей, виданого на підставі вказаного вище рішення суду від 24.07.2019 /а.с. 23/. З наявного у матеріалах справи розрахунку заборгованості [PERSON] зі сплати аліментів по виконавчому провадженню № 59772951, здійсненого Новосанжарським відділом державної виконавчої служби у Полтавському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, вбачається, що за період з 09 серпня 2019 року по 31 травня 2024 року така заборгованість становить 336 127,87 грн (14 997,50 грн (заборгованість станом на 01.12.2019) + 321 130,37 грн (заборгованість з 01.12.2019 по 31.05.2024) = 336 127,87 грн) /а.с. 15-16/. З вказаного вище розрахунку заборгованості також вбачається, що відповідач [PERSON] сплатив на користь позивачки [PERSON] на утримання неповнолітніх синів з грудня 2019 року по 31 травня 2024 року аліменти у такому розмірі: 1) грудень 2019 року - 1 932,00 грн (у повному обсязі із визначеної суми аліментів, яка підлягала стягненню), 2) січень 2020 року - 2 173,50 грн (у повному обсязі із визначеної суми аліментів, яка підлягала стягненню), 3) лютий 2020 року - 2 173,50 грн (у повному обсязі із визначеної суми аліментів, яка підлягала стягненню), 4) березень 2020 року - 1 195,42 грн (частково із визначеної суми аліментів, яка підлягала стягненню 1 779,00 грн, заборгованість 583,58 грн), 5) липень, серпень 2020 року - по 2 173,50 грн кожного місяця (у повному обсязі із визначеної суми аліментів, яка підлягала стягненню), 6) вересень 2020 року - 2 415,00 грн (у повному обсязі із визначеної суми аліментів, яка підлягала стягненню), 7) жовтень 2020 року - 1 983,32 грн (у повному обсязі із визначеної суми аліментів, яка підлягала стягненню), 8) листопад 2020 року - 2 224,82 грн (частково із визначеної суми аліментів, яка підлягала стягненню 6 441,50 грн, заборгованість 4 216,68 грн), 9) грудень 2023 року - 401,89 грн (частково із визначеної суми аліментів, яка підлягала стягненню 7 270,50 грн, заборгованість 6 868,61 грн) /а.с. 15-16/. Відповідно до ст. 180 Сімейного кодексу України (далі - СК України) батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. \~ \~ \~Частиною 3 статті 195 СК України визначено, що розмір заборгованості за аліментами обчислюється державним виконавцем, приватним виконавцем, а в разі виникнення спору - судом. Згідно з ч. 1 ст. 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Стягнення неустойки є санкцією за ухилення від сплати аліментів. Ухиленням від сплати аліментів необхідно вважати дії або бездіяльність винної особи, спрямовані на невиконання рішення суду про стягнення з неї на користь стягувача визначеної суми аліментів. Вони можуть виразитись як у прямій відмові від сплати встановлених судом аліментів, так і в інших діях (бездіяльності), які фактично унеможливлюють виконання вказаного обов`язку (приховуванні заробітку (доходу), що підлягає обліку при відрахуванні аліментів, зміні місця роботи чи місця проживання з неподанням відповідної заяви про необхідність стягування аліментів тощо). Згідно з статтею 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. \~ \~ \~ \~На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин. \~ \~ \~ \~Перелік причин, з яких утворилась заборгованість не з вини платника аліментів не є вичерпним і може встановлюватись судом у кожному випадку окремо на підставі поданих доказів. \~ \~ \~ \~У Сімейному кодексі України не передбачено випадки, коли вина платника аліментів виключається. Очевидно, що в такому разі підлягають застосуванню норми цивільного законодавства. Якщо платник аліментів доведе, що вжив всіх залежних від нього заходів щодо належного виконання зобов`язання, то у платника аліментів відсутня вина у виникненні заборгованості, і підстави стягувати неустойку (пеню) відсутні. Саме на платника аліментів покладено обов`язок доводити відсутність своєї вини в несплаті (неповній сплаті) аліментів. \~ \~ \~ \~Отже, для застосування зазначеної вище санкції до платника аліментів необхідні такі умови: існування заборгованості зі сплати аліментів, встановлених рішенням суду або за домовленістю між батьками згідно з частиною першою статті 189 СК України; наявність винних дій особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти, що призвели до виникнення заборгованості. \~ \~ \~ \~Вказане взаємоузгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 14.12.2020 у справі № 661/905/19, провадження № 61-16670сво19. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Позивачем було надано суду належні, допустимі та достатні докази на обґрунтування позовних вимог, які підтверджують обов`язок відповідача по сплаті аліментів на утримання неповнолітніх дітей, та які підтверджують наявність заборгованості зі сплати аліментів, на підставі чого виникла пеня за прострочення їх сплати, а саме виконаний відділом державної виконавчої служби розрахунок заборгованості. \~ \~ \~ \~При вирішенні питання про стягнення з відповідача пені за прострочення сплати аліментів, суд бере до уваги фактичні обставини, що зумовили виникнення заборгованості, можливість та обізнаність боржника про необхідність сплати аліментів, у тому числі і на підставі відповідного судового рішення. \~ \~ \~ \~Відповідач, будучи достовірно обізнаним про необхідність сплати аліментів, що підтверджується зокрема тим, що він іноді частково їх сплачував, не надав суду будь-яких доказів, які б підтверджували відсутність його вини у виникненні заборгованості по сплаті аліментів, або доказів на підтвердження повного погашення заборгованості. Відповідач не надав суду відзиву на позов, будь-яких клопотань чи заперечень щодо наданого позивачем розрахунку пені за прострочення аліментів та заявленого розміру пені. Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 03.04.2019 у справі № 333/6020/16-ц наведено правовий висновок щодо обрахунку неустойки за прострочення сплати аліментів: пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити на один відсоток. Відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду, загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за такою формулою: p = (A1 х 1% х Q1) + (A2 х 1% х Q2) + (An х 1% х Qn), де: p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів (обраховується позивачем на момент пред`явлення позову); A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць; Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць; A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць; Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць; An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед пред`явленням позову; Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць. \~ \~ \~ \~Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо. \~ \~ \~ \~Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною. \~ \~ \~ \~Законодавець установив розмір пені - 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені. \~ \~ \~ \~Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені. \~ \~ \~ \~Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %. \~ \~ \~ \~За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. \~ \~ \~ \~Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем. \~ \~ \~ \~У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання. \~ \~ \~ \~У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1 %. \~ \~ \~ \~Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості. \~ \~ \~ \~У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1%. \~ \~ \~ \~Пеня - змінна величина, основою для обчислення якої є саме заборгованість за аліментами за певний місяць, то формулювання не більше 100 відсотків заборгованості означає, що розмір пені не повинен перевищувати розмір заборгованості, на яку вона нараховується. У разі якщо позивач з урахуванням принципу диспозитивності пред`явив позов про стягнення пені за декілька місяців, то розмір пені за ці місяці не повинен перевищувати сукупний розмір заборгованості, на яку вона нараховується. \~ \~ \~ \~Загальні засади (принципи) приватного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, в першу чергу, акти сімейного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, проявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії; положення ЦК України субсидіарно застосовуються для регулювання сімейних відносин; в СК України не передбачено як відбувається погашення вимог за грошовим зобов`язанням. Тому в такому разі підлягають застосуванню норми цивільного законодавства, а саме стаття 534 ЦК України. \~ \~ \~ \~При здійсненні часткових платежів аліментів такі кошти спочатку зараховуються на погашення заборгованості за аліментами, яка виникла у попередньому місяці (попередніх місяцях), починаючи з першого місяця її виникнення, а тільки згодом, у разі відсутності заборгованості, на погашення платежу за поточний місяць. \~ \~ \~ \~Згідно з ч.4 ст. 15 СК України визначено, що невиконання або ухилення від виконання сімейного обов`язку може бути підставою для застосування наслідків, встановлених цим Кодексом або домовленістю (договором) сторін. \~ \~ \~ \~Особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання (частини перша та друга статті 614 ЦК України). \~ \~ \~ \~Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. Викладене узгоджується з правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, висловленими у постановах від 25.04.2018 у справі № 572/1762/15-ц (провадження № 14-37цс18) та від 03.04.2019 у справі № 333/6020/16-ц (провадження № 14-616цс18). Виходячи з вказаних вище правових норм, судової практики Верховного Суду, дослідивши та перевіривши наданий позивачем розрахунок пені за прострочення сплати аліментів, враховуючи те, що заявлений позивачем розмір пені не перевищує 100 % основної суми заборгованості по аліментам, беручи до уваги те, що відповідач не надав суду будь-яких доказів, які б підтверджували відсутність його вини у виникненні заборгованості по сплаті аліментів, або доказів на підтвердження повного погашення заборгованості, не надав відзиву на позов, будь-яких клопотань чи заперечень щодо наданого позивачем розрахунку пені за прострочення аліментів та заявленого розміру пені, суд дійшов висновку, що позовна вимога про стягнення пені за прострочення сплати аліментів підлягає задоволенню у повному обсязі та вважає за необхідне стягнути з відповідача [PERSON] на користь позивача [PERSON] неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання неповнолітніх дітей за період з 01.12.2019 по 31.05.2024 у розмірі 327 471,56 грн. \~ \~ \~ \~Враховуючи, що відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України Про судовий збір при зверненні до суду з позовом про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів позивач звільняється від сплати судового збору в дохід держави, то судовий збір у розмірі 1 211,20 грн підлягає згідно з ст. 141 ЦПК України стягненню з відповідача [PERSON] в дохід держави. Розглянувши позовну вимогу про стягнення з відповідача на користь позивача понесених у справі судових витрат у вигляді витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 30 000,00 грн, суд дійшов такого висновку. Згідно з ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат пов`язаних із розглядом справи відносяться витрати на професійну правничу допомогу. Частиною восьмою статті 141 ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. Враховуючи те, що позивачем [PERSON] не було долучено до позовної заяви жодних документів, які б підтверджували те, що нею оплачені послуги адвоката у заявленому розмірі, та не подано суду на день розгляду справи по суті будь-яких заяв чи клопотань з цього приводу та доказів на підтвердження понесення нею витрат на професійну правничу допомогу, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні позовної вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 30 000,00 грн у повному обсязі. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного,

Outcome: partial