Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-26 00:00:00

Позивач в особі представника Борисенко І.А., яка діє на підставі довіреності № 01-40/10266/110 від 27.09.2023, звернувся до суду з позовом до відповідачів про стягнення заборгованості за послуги з централізованого опалення та гарячого водопостачання, що утворилась за період з 01.06.2017 по 23.02.2022, у сумі 65115 грн. 27 коп., інфляційних втрат в сумі 5473 грн. 96 коп., 3% річних в сумі 1114 грн. 55 коп. та судового збору Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м.Харкова від 07.03.2024 відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Розпорядженням керівника апарату Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 16.05.2024 у зв`язку із звільненням [PERSON] з посади судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова у відставку на підставі рішення Вищої ради правосуддя від 07.05.2024 № 1365/0/15-24 відповідно до пунктів 2.3.49 Положення про автоматизовану систему документообігу суду призначено повторний автоматизований розподіл справи № 644/1481/24. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями дану цивільну справу було передано в провадження судді Попової В.О. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 03 червня 2024 року позовна заява прийнята до провадження суддею Поповою В.О. та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадженні з викликом сторін. На обґрунтування позовних вимог, представник позивача посилався на те, що відповідачі зареєстровані за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до рішення Харківського міськвиконкому від 23.12.1998 № 1407 «Про призначення виконавців послуг у житловому фонді» КП «Харківські теплові мережі» є виконавцем послуг по централізованому теплопостачанню і підігріву гарячої води в житловому фонді м.Харкова. Проте, обов`язку щодо повної та своєчасної сплати за надані послуги відповідачі не здійснюють, що призвело до утворення заборгованості за період з 01.06.2017 по 23.02.2022 в розмірі 65 115 грн 27 коп. У зв`язку з простроченням виконання зобов`язань позивачем було нараховано 3% річних у сумі 1 114 грн 55 коп. та інфляційні витрати у сумі 5 473 грн 96 коп. В судове засідання сторони не з`явились. В позовній заяві представник позивача просить розгляд справи проводити за відсутності сторони позивача за наявними у справі матеріалами; не заперечують проти заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення. 12.12.2024 через канцелярію суду від відповідачки [PERSON] надійшла заява, в якій вона зазначає, що позовні вимоги визнає частково, оскільки вона сплачувала по квитанціям. Просить стягнути з кожного відповідача по 1/3 у долевому співвідношенні, а саме по 21\~705 грн 09 коп. з кожного, інфляційні витрати та 3% річних та надати їй розстрочку на рік на її частину боргу (а.с. 47) 27.01.2025 через канцелярію суду від відповідачки [PERSON] надійшла заява, в якій зазначено, що на підтвердження того, що вона не може сплатити борг по теплопостачанню, посилається що вона не може працювати, оскільки живе одна з двома неповнолітніми дітьми та є тимчасово переміщена особа, інших доходів не має. В підтвердження чого надала копію трудової книжки, копії свідоцтв про народження дітей та копії довідок про реєстрацію її та її дітей як тимчасово переміщених осіб (а.с. 53-62). Також 27.01.2025 відповідачка [PERSON] через канцелярію суду надала заяву, в якій зазначає, що вона зареєстрована за адресою: [ADDRESS] ; визнає що виникла заборгованість за користуванням послугами централізованого опалення та гарячого водопостачання. Просить розгляд справи проводити у її відсутність на підставі доказів, наявних в матеріалах справи. Подану заяву про розстрочку виконання рішення підтримує, просить задовольнити (а.с. 63). Відповідачі [PERSON] , [PERSON] про дату, час і місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку належним чином та своєчасно. Заяв, клопотань та заперечень суду не надходило. Згідно ч. 1\~ст. 44 ЦПК України\~учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. На момент розгляду справи суду не було надано відповідачками [PERSON] , [PERSON] жодних відомостей щодо зміни їх місця проживання/перебування. Таким чином, на підставі приписів ст.ст.128,130-131 ЦПК України суд вважає, що відповідачі [PERSON] , [PERSON] повідомлені належним чином. Відповідно до вимог ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Інших заяв,\~клопотань,\~в тому\~числіпро відкладення судового розгляду тощо від сторони відповідачів не надходило. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, встановив наступні факти та відповідні правовідносини. Згідно з правилами ч. 6 ст. 19 ЦПК України зазначений спір є малозначним, а тому відповідно до вимог ст. 274 ЦПК України справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно довідки про зареєстрованих у житловому приміщені осіб станом на 04.10.2023, відповідачі [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] зареєстровані за адресою: [ADDRESS] (а.с. 4). Будинок [ADDRESS] є багатоквартирним, з централізованою системою опалення, теплопостачання якого здійснює позивач - КП «Харківські теплові мережі». Відповідачі є споживачами послуг з централізованого опалення та гарячого водопостачання шляхом відкриття абонентського особового рахунку № [NUMBER] на [PERSON] . Відповідно до статті 25 Закону України «Про теплопостачання» теплопостачальні, теплопостачальні, теплотранспортні і теплогенеруючі організації зобов`язані забезпечувати надійне постачання обсягів теплової енергії відповідно до умов договору, а також норм і правил. Основні засади організаційних, господарських відносин, що виникають у сфері надання та споживання житлово-комунальних послуг між їхніми виробниками, виконавцями і споживачами, а також їхні права та обов`язки, до 01.05.2019 року регулювались\~Законом України\~«Про житлово-комунальні\~послуги» від\~24.06.2004 № 1875-ІV (далі за текстом Закон України\~ від\~24.06.2004 № 1875-ІV), з 01.05.2019 року Законом України «Про житлово-комунальні послуги» від 09.11.2017 № 2189-VІІІ (далі за текстом Закон України від 09.11.2017 № 2189-VІІІ). Відповідно до ч. 1\~ст. 1 Закону України № 1875-IV від 24.06.2004, ч. 1 ст. 1 Закону України від 09.11.2017 № 2189-VІІІ,\~житлово-комунальними послугами визначається результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил. Згідно вимог п. 5 ч. 3\~ст. 20 Закону України № 1875-IV від 24.06.2004, п. 5.ч. 2 ст. 7\~Закону України від 09.11.2017 № 2189-VІІІ, споживач зобов`язаний сплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Комунальне підприємство «Харківські теплові мережі», на підставі п.1.4 рішення Виконавчого комітету Харківської міської ради «Про визначення виконавців послуг в житловому фонді міста» від 23.12.1998р. № 1407 в редакції рішення Виконавчого комітету Харківської міської ради від 30.09.2003р. № 946 визначено виконавцем послуг з централізованого теплопостачання та підігріву гарячої води. Вказане рішення було прийнято Виконавчим комітетом Харківської міської ради з метою забезпечення безперебійної експлуатації енергетичного обладнання та споруд, підвищення надання якості послуг з теплопостачання та підігріву гарячої води, згідно Закону України «Про захист прав споживачів». У відомості нарахувань та оплат за послуги теплопостачання з урахуванням періоду платежів, доданої до матеріалів справи, зазначено тарифи на опалення та гарячу воду, що застосовувались у певний період, опалювальна площа квартири, кількість зареєстрованих в квартирі осіб, нараховані суми та сплачені споживачами кошти. Відповідно до ч. 1 ст.11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Згідно з ст.525 ЦК України\~одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається. Згідно з ст.526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. За приписами ст. 64 ЖК України, члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору. Згідно ст. 68 ЖК України споживачі зобов`язані своєчасно вносити плату за комунальні послуги. Оскільки відповідачі офіційно, у встановленому чинним законодавством порядку не відмовились від послуг, які надавало їм КП «Харківські теплові мережі», то в них виник обов`язок сплатити ці послуги. Відповідачі належним чином свої зобов`язання щодо оплати послуг з централізованого водопостачання та водовідведення не виконували, плату за спожиті послуги у повному обсязі не вносили. Враховуючи диспозитивність цивільного судочинства, та надані позивачем розрахунки, суд приходить до висновку, що зроблені позивачем розрахунки заборгованості є обґрунтованими, та підстав їм не довіряти у суду не має. Згідно відомісті\~про нарахування\~та оплату\~за послуги\~з теплопостачання\~за особовим\~рахунком №\~ [NUMBER] \~наявна заборгованість\~за надані\~послуги з\~централізованого опалення\~та гарячого\~водопостачання за\~період з\~01.06.2017\~по 23.02.2022\~у розмірі\~65 115 грн 27 коп. Досліджую чи вимоги позивача в частині нарахування інфляційних витрат та 3% річних, суд зазначає наступне. Відповідно до ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Згідно ч.2\~ст. 625 ЦК України\~боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Правовідношення, в якому замовник зобов`язаний оплатити надану послугу в грошах, а виконавець має право вимагати від замовника відповідної оплати, тобто в якому передбачено передачу грошей як предмета договору або сплату їх як ціни договору, є грошовим зобов`язанням. В даному випадку правовідносини, які склалися між сторонами є грошовим зобов`язанням і на ці правовідносини поширюється дія ч.2 ст. 625\~ЦК України, як спеціальний вид цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов`язання. За відсутності оформлених договірних відносин, але у разі існування прострочення виконання грошового зобов`язання зі сплати отриманих житлово-комунальних послуг покладається на боржника відповідальність передбачена ч.2ст. 625\~ЦК України. Згідно\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Відповідно до вимог ст. 89\~ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Позивачем надано розрахунок інфляційних втрат в сумі 5 473 грн 96 коп. та трьох процентів річних в сумі 1 114 грн 55 коп. у зв`язку із простроченням відповідачами оплати комунальних послуг за послуги централізованого опалення та гарячого водопостачання, нарахованих за період з квітня 01.02.2021 до 23.02.2022. Виходячи з викладеного, суд приходить до висновку про те, що несплата відповідачами послуг за надані послуги позивачу КП Харківські теплові мережі" в повному обсязі є порушенням зобов`язань, суд дійшов висновку, що позовні вимоги КП Харківські теплові мережі" підлягають задоволенню в повному обсязі. Щодо клопотання відповідачки [PERSON] про стягнення заборгованості з відповідачів в долевому співвідношенні, а не в солідарному суд зазначає таке. Статтею 541 ЦК України передбачено, що солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання. Згідно зі ст. 64 ЖК члени сім`ї наймача, що проживають спільно з ним, несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з договору найму житлового приміщення. Відповідно до ч. 3 ст. 9\~ Закону України Про житлово-комунальні послуги дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг. На підставі викладеного, суд виснує, що нормами закону не передбачено стягнення заборгованості за отримані і не сплачені комунальні послуги в долевому співвідношенні з відповідачів. Вирішуючи питання щодо можливості розстрочення виконання рішення суду, суд зазначає таке. Положеннями ч. 1 ст. 435 ЦПК України встановлено, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. За змістом ч.3 ст. 435 ЦПК України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 435 ЦПК України, вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан. З аналізу положень ст. 435 ЦПК України слідує, що розстрочка - це надання боржникові права проводити виконання рішення у частинах і в строки, встановлені судом. Відповідно до ст. 33 Закону України Про виконавче провадження за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Відстрочка виконання рішення суду - це відтермінування у часі належного строку виконання рішення суду в цілому. Надання відстрочки судом полягає у визначенні нової конкретної, більш пізньої ніж первинна, дати, з настанням якої й після завершення строку відстрочки рішення має бути виконано повністю. При розгляді заяв щодо відстрочки виконання рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому; наявність підстави для відтермінування має бути доведена боржником. Строки такого відтермінування знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання додаткового строку до повного виконання рішення суду. Надання відстрочки виконання рішення суду не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника. Тлумачення положень вищевказаної правової норми дає підстави дійти висновку, що питання відстрочення або розстрочення виконання рішення суду може бути розглянуто у виняткових випадках, що обумовлені об`єктивними ускладненнями при виконанні судового рішення. Слід відмітити також, що в абзаці 1 пункту 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 26 грудня 2003 року N 14 Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження зазначено, що при вирішенні заяв державного виконавця чи сторони про відстрочку або розстрочку виконання рішення, встановлення або зміну способу й порядку його виконання суду потрібно мати на увазі, що відповідно до ст. 351 ЦПК (яка є аналогічною до ст.435 чинного ЦПК України) їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувачу, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо). Законом встановлено, що критерієм визначення підстав для розстрочки виконання рішення є обставини, які ускладнюють виконання судового рішення, надаючи суду можливість у кожному конкретному випадку вирішити питання про їх наявність з урахуванням всіх обставин справи, а також прав та законних інтересів сторін виконавчого провадження. Підстави, які зумовлюють необхідність розстрочки виконання рішення, мають оціночний характер, так як законодавцем не надано його вичерпного переліку. Обставинами, які ускладнюють виконання рішення, можуть бути тільки ті обставини, які існують насправді та безпосередньо не дозволяють виконати судове рішення в обсязі, строки та в порядку, визначеному в ньому. Вирішуючи питання розстрочки виконання рішення, суд повинен виходити із засад доцільності та необхідності захисту інтересів, насамперед, стягувача, права якого підтверджені судовим рішенням; суд також враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору; щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Відповідно до вимог ч. 5 ст. 435 ЦПК України розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови. Таким чином, відстрочка виконання рішення суду може бути надана у виняткових випадках, що обумовлюють об`єктивні ускладнення при виконанні судового рішення або наявність яких робить його виконання неможливим. На обґрунтування заяви про розстрочку виконання рішення відповідачкою [PERSON] надано суду тільки копії свідоцтв про народження дітей, копії трудової книжки та довідки як тимчасово переміщені особи її та її дітей, інших доказів в підтвердження неможливості виконання рішення, суду не надано, а посилання на те, що вона не працює і що має двох неповнолітніх дітей, не є достатніми обставинами, які ускладнюють виконання рішення. Таким чином відповідачкою [PERSON] не надано до суду доказів, підтверджуючих обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, що суперечить ст. 435 ЦПК України. Безпідставне відстрочення виконання рішення суду підриває правовий принцип своєчасного та повного виконання судового рішення у цивільній справі, що являється складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду, що передбачено статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року. Вирішуючи питання про розстрочку виконання рішення, суд враховує, що відповідачка належним чином не обґрунтувала підстави для розстрочення виконання рішення суду, не надала належних та допустимих доказів на підтвердження скрутного матеріального становища, незадовільного її стану здоров`я тощо. За вказаних підстав, у задоволенні заяви відповідачки [PERSON] про розстрочення виконання рішення суду, слід відмовити у зв`язку з її необґрунтованістю. Відповідно до\~ст.\~141\~ЦПК\~України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: dismissed