Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-22 00:00:00

У серпні 2024 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до АТ КБ "Приватбанк" про зобов`язання вчинити дії та стягнення грошових коштів. В обґрунтування позову зазначала, що [PERSON] була держателем платіжних карток AT КБ «ПриватБанк» Універсальна карта № [NUMBER] з кредитним лімітом 70 тис. грн. та карта для виплат № [NUMBER] , імітованих на її ім`я, до яких було приєднано її фінансовий номер телефону [NUMBER] , до якого зареєстровано додаток «Приват24» на її ім`я, який встановлено на єдиному мобільному пристрої «Айфон10X», який знаходиться у її особистому користуванні без доступу до нього, номеру та акаунту будь-яких сторонніх осіб, пристрій да доступ до Приват 24, позивач нікому ніколи не передавала, кредитні кошти ніколи не використовувала, дані для доступу до Приватбанку стороннім особам не надавала. 29.01.2024 приблизно о 18-50 хв. невідомі особи шахрайськими діями, без відому позивача та будь-якої її участі, заблокували її фінансовий номер телефону [NUMBER] тa заволоділи доступом до додатку «Приват24» та грошовими коштами, які були відкриті на карткових рахунках, відкритих у банку на ім`я [PERSON] шляхом оформлення кредитів, що були оформлених без її відома та створення у додатку «Приват24» іншої картки, якою [PERSON] вже не розпоряджалась - 414960.....1762 та перерахування грошових коштів з наведених карток на знов створений зловмисниками карткових рахунок. При цьому, 29.01.2024 року її фінансовий номер телефону [NUMBER] , було заблоковано зловмисниками. Банк повідомив, що 29.01.2024 о 20-11 та 20-13 здійснено оформлення цих двох кредитних договорів «Кредит готівкою», кредитні кошти з її карток було відразу переведено на сторонні картки інших банків, а саме: карта [NUMBER] JOINT STOCK BANK UKRGASBANK та карта [NUMBER] JSK UNIVERSAL. Таким чином, на ім`я позивача зловмисники без її відома, будь-якої її участі або вини з її боку, оформили два кредитних договори у АТ КБ «ПриватБанк» на 36 місяців, підписав їх електронним підписом без її відома кредит готівкою № [NUMBER] : на 44 800 грн.-тіло кредиту, орієнтовною загальною вартістю для позичальника - 68 992 грн. та кредит готівкою № [NUMBER] на 15 700 грн., орієнтовною загальною вартістю для позичальника -24 178 грн. з нарахуванням процентних відсотків -річних, загальних витрат. Всього транзакцій з переведення коштів, без урахування сум комісій банку проведено на суму 126 961, 15 грн. Враховуючи викладене позивач просила: зобов`язати Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» відновити порушені права [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] , шляхом відновлення стану карткового рахунку АТ КБ «ПриватБанк» Універсальна карта № [NUMBER] з кредитним лімітом 70 тис. грн., який відкритий та обслуговується в Акціонерному товаристві комерційний банк «Приватбанк» (код ЄДРПОУ - 14360570) до того стану, в якому він був перед виконанням фінансових операцій 29.01.2024 року, тобто станом на 28.01.2024 року; зобов`язати Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» відновити порушені права [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] , шляхом відновлення стану рахунком рахунку карта для виплат (так звана зарплатна) № [NUMBER] , що утворився в результаті списання коштів внаслідок проведення операції (транзакції) 28.01.2024 року; припинити нарахування [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] , за картковим рахунком № [NUMBER] карта для виплат (так звана зарплатна) № [NUMBER] , що утворився в результаті списання коштів внаслідок проведення операції (транзакції) 28.01.2024 року; припинити та скасувати нарахування [PERSON] РНОКПП [NUMBER] , за кредитом готівкою № [NUMBER] вiд 29.01.2024: на 44 800 грн. - тіло кредиту, орієнтовною загальною вартістю для позичальника - 68 992 грн. та за кредитом готівкою [NUMBER] від 29.01.2024 на 15 700 грн., орієнтовною загальною вартістю для позичальника - 24 178 грн. з нарахуванням процентних відсотків - річних, загальних витрат, що утворився в результаті списання коштів внаслідок проведення операції(транзакції) 29.01.2023 року. Ухвалою судді від 05 серпня 2024 року у справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін. 17 вересня 2024 року від представника відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому остання проти позову заперечила з наступних підстав. Між позивачем і відповідачем мали місце договірні стосунки з приводу обслуговування банківських карток, в т. ч. але не виключно картки Універсальна № [NUMBER] (після заміни [NUMBER] ) ( [NUMBER] ) та карти для виплат № [NUMBER] ( [NUMBER] ). 11.08.2021 року позивачем було підписано заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг. Позивач була активним користувачем системи дистанційного обслуговування Приват 24 за логіном [NUMBER] . За інформацією службового розслідування встановлено, що позивачу 29.01.2024 року зателефонував нібито «менеджер Київстар» з питанням подовження номеру. В результаті розмови з шахраєм позивачем було розголошено код з смс повідомлення, яке надійшло їй на телефон. Факт розмови з шахраями та розголошення секретного коду особисто позивачем підтверджується аудіозаписом розмови позивача з оператором кол-центру відповідача від 31.01.2024 року, де дослівно на 8:40 хв. остання зазначає "потім мені прийшла смс з іншими цифрами, я і вказала ці цифри". Таким чином, 29.01.24 року поряд із доступом в Приват 24 шахраї перевипустили сім карту до номеру телефону, який був фінансовим номером позивача в АТ КБ ПриватБанк. При вивченні логів входу в Приват24 клієнта [PERSON] , ІПН [NUMBER] , ід ЄКБ [NUMBER] встановлено, що вхід 29.01.2024 проведено з пристрою: [NUMBER] 89.209.85.31 MOZILLA/5.0 (LINUX; ANDROID 10; K) APPLEWEBKIT/537.36 (KHTML, LIKE GECKO) C 2024-01-29 19:14:56. SMARTPHONE ANDROID 10 CHROME MOBILE 121.0.0.0 CONFIRM P24WEB 1.0; [NUMBER] 89.209.105.202 2024-01-29 19:22:44. PHONE M2006C3MNG|REDMI ANDROID 11 MOBILE 323FCE4FE7EEF2B1 P24AOS2 6.63.01. Зазвичай використовується IPHONE11,2 IOS, 17.2.1 null, null MOBILE 92BA285F- D1B4-431C-9EEF-42883CB05F73. Після зміни паролю в Приват24, яка була проведена шляхом автентифікації позивача за її фінансовим номером, останні отримали доступ до Приват24 Позивача: 14381789 [NUMBER] 2024-01-29 19:14:53 CHANGE_PASSWORD 89.209.85.31 Mozilla/5.0 (Linux; Android 10; K) AppleWebKit/537.36 (KHTML, like Gecko) Chrome/121.0.0.0 Mobile Safari/537.36 Smartphone Android 10 Chrome Mobile 121.0.0.0 p24web [NUMBER] 1 [NUMBER] [NUMBER] 2024-01-29 19:14:56 UNLOCK_ACCOUNT restore access 89.209.85.31 Mozilla/5.0 (Linux; Android 10; K) AppleWebKit/537.36 (KHTML, like Gecko) Chrome/121.0.0.0 Mobile Safari/537.36 Smartphone Android 10 Chrome Mobile 121.0.0.0 P24_AUTHORIZATION_WEB. Доступ нетипового пристрою супроводжувався двох-факторною автентифікацією: 1) підтвердження дзвінком з Банку: 29.01.2024 094713 Багаторівневі IVR-опитування* Результат контакта от Confirm Service шаблон Інструкції: Технічне ПКК, яке показує, що з клієнтом була комунікація по операції. Яка саме операція та через який канал вона проводилася дивіться у коментарі. Розшифрування коментарів перевірте в інструкції: Статус: Контакт проведено (OK) Референс: 240129AN68323372 Подія: 094713 Автор події: [PERSON] , DN230492VOI Контакт: [PERSON], ЕКБ [NUMBER] Час контакту: 19:12:51 Історія за подією: ДАТА ЗМІНИ СТАН ЛОГІН ІДЕНТИФІКАТОР КОНТАКТУ КОМЕНТАР 2024-01-29 19:12:51 Контакт проведено (OK) [NUMBER] changepasswd; 2) введенням ПІН коду від картки клієнта 4149499995570213, який було зчитано системою в автоматичному режимі; 3) додатково, о 19:14:57 Банком було надіслано повідомлення і на e-mail позивача - 126996 E-mail Уведомление о входе в Приват24, ми виявили нетиповий вхід у ваш акаунт Приват24. Пристрій: Smartphone Операційна система: AOS Версія: 10 Browser: Chrome Mobile IP-адреса: 89.209.85.31 Ім`я провайдера: Vodafone Ukraine Дата й час входу: 29.01.2024 19:14 Ukraine, Dnipro. Якщо це ви, нічого не робіть. А якщо ні, змініть пароль від Приват24, щоб захистити свій акаунт. *Інтерактивне голосове меню (IVR) - це автоматизована телефонна система, яка дозволяє клієнтам вибирати варіанти голосового меню та взаємодіяти за допомогою голосу та цифрових клавіатур. Коли клієнти дзвонять за номером служби підтримки клієнтів організації, вони чують голосовий запис, в якому їм пропонується вибрати один із кількох варіантів, наприклад мову або відділ. Тобто, в даному випадку на фінансовий номер позивача було здійснено телефонний дзвінок від Банку про те чи підтверджує він вхід до Приват 24. Хронологія здійснених платежів: Перекази з карти [NUMBER] : 29/01/2024 19:46:45 30/01/2024 P32 F DB -857.14 UAH -828.15 -28.99 -857.14 058026 6012 E0127452 UKR P 32 EASYPAY.UA1, Visa Direct 29/01/2024 19:51:31 30/01/2024 P32 F DB -25,616.25 UAH -24,750.00 -866.25 -26,473.39 476036 6012 KHO00001 UKR P 32 PORTMONECOM*P2P, KYIV 29/01/2024 19:53:36 30/01/2024 P32 F DB -25,511.72 UAH -24,649.00 -862.72 -51,985.11 985040 6012 KHO00001 UKR P 32 PORTMONECOM*P2P, KYIV Перекази з карти [NUMBER] переводяться сторонні карти іншого банку: 29/01/2024 20:05:46 29/01/2024 P32 S DB -756.00 UAH -756.00 -5.00 296.69 623902 6012 I0110SW5 UKR P 32 Переказ зі своєї карти 29/01/2024 20:06:46 29/01/2024 P32 S DB -15,075.00 UAH -15,075.00 -75.00 221.69 189903 6012 I0110SW5 UKR P 32 Переказ зі своєї карти 29/01/2024 20:09:11 29/01/2024 P32 S DB -1,105.50 UAH -1,105.50 -5.50 15,016.19 178904 6012 I0110SW5 UKR P 32 Переказ зі своєї карти 29/01/2024 20:09:52 29/01/2024 P32 S DB -14,572.50 UAH -14,572.50 -72.50 443.69 974905 6012 I0110SW5 UKR P 32 Переказ зі своєї карти 29/01/2024 20:11:56 29/01/2024 P32 S DB -29,647.50 UAH -29,647.50 -147.50 15,596.19 659906 6012 I0110SW5 UKR P 32 Переказ зі своєї карти 29/01/2024 20:12:30 29/01/2024 P32 S DB -14,572.50 UAH -14,572.50 -72.50 1,023.69 310907 6012 I0110SW5 UKR P 32 Переказ зі своєї карти 29/01/2024 20:12:54 29/01/2024 P32 S DB -1,005.00 UAH -1,005.00 -5.00 18.69 292908 6012 I0110SW5 UKR P 32 Переказ зі своєї карти на карту [NUMBER] зараховано також Кредит готівкою: 1) 29/01/2024 20:11:38 29/01/2024 P40 S CR 44,800.00 UAH 44,800.00 45,243.69 196115 4829 CP980048 UKR ГОЛОВНОЙ ОФИС (DNH0). ЗАРАХУВАННЯ КОШТIВ ЗА ДОГОВОРОМ [NUMBER] \ Зарахування коштів. «Кредит готівкою» [NUMBER] . 2) 29/01/2024 20:13:44 29/01/2024 P40 S CR 15,700.00 UAH 15,700.00 15,718.69 765116 4829 CP980048 UKR ГОЛОВНОЙ ОФИС (DNH0). ЗАРАХУВАННЯ КОШТIВ ЗА ДОГОВОРОМ [NUMBER] \ Зарахування коштів. «Кредит готівкою» № [NUMBER] . Оформлення зазначених кредитних договорів здійснено через Приват24 за допомогою простого електронного підпису з номеру [NUMBER] . Порядок використання та згоду Сторін щодо використання ОТП паролю в якості простого електронного підпису погоджено в заяві про приєднання від 11.08.2021 року. Відповідно до п.3 цієї Заяви було погоджено Угоду про використання простого електронного підпису "«Банк та Клієнт (далі разом іменовані «Сторони») узгодили при наданні Банком будь-яких послуг Клієнту, в т.ч., але не виключно, послуг з переказу коштів, укладення між Сторонами кредитних договорів та будь-яких інших правочинів використання простого електронного підпису. Сторони визнають простим електронним підписом такі способи підписів Клієнта: OTP- пароль, QR-код, кнопки «Підпис», «Підписав», «Підтверджую», «Ознайомився» тощо у програмних комплексах, мобільних додатках або на офіційних сайтах Банку у мережі Інтернет, де клієнту надається технічна можливість ознайомитися з умовами надання відповідної послуги та підписати відповідний договір, дати доручення Банку на здійснення операції з переказу коштів тощо, або якщо інтерфейс відповідного ПК Банку дає Клієнту змогу зробити однозначний висновок про суть операції, доручення на здійснення якої Клієнт надає Банку шляхом підписання способами, що узгоджені сторонами вище." 29.01.2024 р. за допомогою ОТП паролю, відправленого на фінансовий номер телефону позивача, підписано 2 договори "Кредит готівкою" № [NUMBER] на суму 44800 грн. та [NUMBER] на суму 15700 грн. Суми коштів зараховано на карту [NUMBER] позивача. Окрім того, станом на момент блокування карток 15700 грн. кредитних коштів залишались на рахунку позивача. Позивач ці кошти не повернула до Банку, а використала у своїх власних цілях за новими картками. Відтак, вимога про припинення і скасування операцій по кредиту [NUMBER] на суму 15700 грн., які використано особисто позивачем не ґрунтується на жодній правовій нормі. Щодо всіх інших платежів було ініційовано претензійну роботу, за зверненням позивача від 14.02.2024 року. Результат - дана транзакція класифікується як переказ грошових коштів. Послуга переказу надана. Операція з 3-D Secure не може бути оскаржена, як помилка або ненадання товару або шахрайство. 04 листопада 2024 року від позивача до суду надійшла відповідь на відзив, в якій остання підтримала позовну заяву вказуючи на те, що вона своїми діями чи бездіяльністю ніяким чином не сприяла втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, свої дані, пін код, номери карток нікому не повідомляла, будь-яких дій з оформлення кредитів у банку не приймала та не акцептувала, грошових коштів за кредитами не отримувала. Тому вказані операції відбулися за активних дій зловмисників, які стали можливими внаслідок бездіяльності банку. АТ КБ «Приватбанк» зобов`язаний був зупинити будь-які операції з банківськими рахунками позивача в момент коли стало відомо про незаконні дії, однак банк не виконав передбачених законодавством дій для блокування банківських рахунків позивача, що призвело до остаточної втрати грошових коштів. Втрата фінансового номеру сама по собі не є сприянням незаконному використанню пін-коду, тому як незаконне використання пін-коду, вимагає ще ряду дій від користувача, які повинні відбуватись під пильним контролем банку, чого в даному випадку не було. Позивач та її представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили задовольнити. Представник відповідача проти позовних вимог заперечила, просила відмовити. Суд, заслухавши пояснення учасників процесу, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, які підтверджені доданими до неї доказами, які були досліджені судом, на засадах верховенства права, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, прийшов до наступних висновків. Відповідно до пункту 1 частини другої статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є договори. Згідно зі статтею 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Частиною першою статті 634 ЦК України передбачено, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банку або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Частина перша статті 215 ЦК України передбачає, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Як встановлено судом, 29 січня 2024 року між АТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] було укладено 2 договори "Кредит готівкою" № [NUMBER] на суму 44800 грн. та [NUMBER] на суму 15700 грн. Суми коштів зараховано на карту [NUMBER] позивача. Сторонами не заперечується та як вбачається з виписок по картках позивача, кошти на загальну суму 126 961,15 грн, різними платежами, були переведені на інші рахунки. Переказ коштів був здійснений окремими платежами, кошти були переведені на інші рахунки за допомогою інтернет-банкінгу «Приват24». Для реєстрації в системі були введені особисті дані авторизації у сервісі «Приват24». Після чого транзакції було підтверджено за допомогою особистих даних клієнта. Відповідно до Витягу з єдиного реєстру досудових розслідувань 02 лютого 2024 року за заявою позивачки про вчинення кримінального правопорушення відкрито кримінальне провадження № 12024100080000453 за частиною четвертою статті 190 КК України. Відповідно до статті 55 Закону України «Про банки і банківську діяльність», відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами Національного банку України та угодами (договорами) між клієнтом та банком. Водночас загальний порядок виконання платіжних операцій (зокрема з використанням платіжних карток) в Україні визначається Законом України «Про платіжні послуги» та Положенням про порядок емісій та еквайрингу платіжних інструментів, затвердженим постановою Правління Національного банку України від 29 липня 2022 року № 164 (далі - Положення № 164). Згідно з пунктом 140 розділу VІІ Положення № 164 користувач зобов`язаний, зокрема не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем. До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання належних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на користувача. З моменту повідомлення користувачем емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом. Платник для ініціювання платіжних операцій має право використовувати один або кілька засобів дистанційної комунікації з банком платника. Порядок застосування дистанційної комунікації, передавання платіжної інструкції, права, обов`язки та відповідальність сторін порядок вирішення спорів у разі їх виникнення визначаються умовами договору між банком платника та платником (пункт 46 розділу ІІ Інструкції про безготівкові розрахунки в національній валюті користувачів платіжних послуг, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 29 липня 2022 року № 163). Контроль за рухом і цільовим використанням коштів за операціями з використанням платіжних інструментів здійснюється власником рахунку (пункт 15 розділу І Положення № 164. Установлено, що між [PERSON] та АТ КБ «ПриватБанк» укладено договір про надання банківських послуг. Укладення такого договору здійснюється на підставі анкети-заяви про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг, які викладені на банківському сайті https://privatbank.ua/terms. Відповідно до пункту 2.1.4.5.1 Умов, Клієнт зобов`язаний не передавати Картки, ПІНи, постійний пароль, одноразові паролі і контрольну інформацію третім особам, не використовувати Картки або нанесені на них дані в цілях, не передбачених цим Договором, або що суперечать чинному законодавству. Згідно з пунктом 1.1.10.10.1 Умов Клієнт несе повну відповідальність за всі платіжні операції з використанням електронного платіжного засобу та/або за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особами, якщо його дії чи бездіяльність призвели до втрати платіжного інструменту або індивідуальної облікової інформації, розголошення ПІНу/індивідуальної облікової інформації або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжну операцію з використанням Платіжного інструменту. Установлено, що 29 січня 2024 року був здійснений вхід в акаунт позивача системи Приват24 з нетипового пристрою та змінений пароль для входу. Зміну паролю в системі Приват24 було здійснено з введенням ПІН-коду платіжної картки № [NUMBER] . Надалі, 29 січня 2024 року через систему Приват24 було здійснено оформлення договорів «Кредит готівкою», який підписано простим електронним підписом. Для авторизації в Банку позивачка використовувала фінансовий номер мобільного телефону [NUMBER] , який ані до вчинення оспорюваних транзакцій, ані після не змінювався. Позивачем не оспорено в судовому порядку жодної із операцій здійсненої по картковому рахунку, як цього вимагає пункт 140 розділу VІІ Положення № 164. Правомірність проведеної операції до моменту оскарження презюмується. За результатами перевірки, проведеної Банком з приводу заяви позивача щодо здійснення шахрайських операцій з її рахунком встановлено, що незаконне заволодіння грошовими коштами клієнта Банку [PERSON] сталося з вини самої позивачки. Позивачкою не надано доказів про блокування у ПрАТ "Київстар" її сім-картки, не ставилося нею й звернення до ПрАТ "Київстар" чи видавався дублікат телефонного номера, який є фінансовим номером позивача у АТ КБ "ПриватБанк" внаслідок якого мав місце переказ коштів. У постанові Верховного Суду від 07 грудня 2020 року у справі № 182/5175/16-ц прописано: "На позивача за зустрічним позовом покладено обов`язок нерозголошення (не розкриття) інформації за рахунком, паролів, ПІН-кодів, CVV-кодів, як і обов`язок повідомлення банку в разі втрати, викрадення платіжної картки та розголошення. Враховуючи, що операція з переказу спірних коштів була проведена в мережі Інтернет з підтвердженням платежу 3D Secure, списання коштів з карткового рахунку [PERSON] відбулося за електронною ідентифікацією електронного платіжного засобу і його користувача, а позичальник підтвердив факт надходження на його телефон відповідних повідомлень від АТ КБ Приватбанк, то останнє не повинно нести відповідальність за дану операцію. Згідно частини першої статті 81 ЦПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (частина п`ята статті 81 ЦПК). Суд приходить до висновку, що здійснення фінансових операцій по рахунку позивача, 29 січня 2024 року стало можливим через введення позивачкою підтверджень авторизації в Приват24 та повідомлення невстановленим особам під час телефонного дзвінка паролю з sms-повідомлення Банку. Сам по собі факт внесення в ЄРДР відомостей за заявою позивача про заволодіння коштами шахрайським способом не підтверджує наведених у позовній заяві обставин. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 листопада 2018 року у справі № 2-383/2010 викладено правовий висновок, застосований також у постанові Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 10 березня 2021 року у справі № 607/11746/17, про презумпцію правомірності правочину, яка означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права й обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована. З урахуванням принципів цивільного права, зокрема добросовісності, справедливості та розумності, сумніви щодо дійсності, чинності та виконуваності договору (правочину) мають тлумачитися судом на користь його дійсності, чинності та виконуваності. У Постанові Верховного Суду від 01 липня 2020 р. у справі № 712/9107/18 (провадження № 61-9877св19) зазначаються правові висновки щодо провини в подібних ситуаціях саме позивача/клієнта через його власну недбалість та бездіяльність по захисту власних персональних даних (номери карток та ПІН-кодів) та власного мобільного фінансового телефону, що надало змогу третім особам отримати вільний доступ до карток ПриватБанка клієнта в системі „Приват24, а тому клієнт повинен нести відповідальність за свої власні дії. Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Частинами 1, 6 статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до положень ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. У постанові Великої Палати Верховного від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц, зазначено, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (див. постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 02 жовтня 2018 року у справі № 910/18036/17, від 23 жовтня 2019 року у справі № 917/1307/18(пункт 41)). Тобто, певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (див. пункт 43 постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі № 917/1307/18). Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Верховний Суд зазначає, що стандарт доказування є важливим елементом змагального процесу. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, то суд робить висновок про її недоведення. В матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази на підтвердження неправомірних дій відповідача АТ КБ «Приватбанк», внаслідок яких списано грошові кошти з карток позивача. У постанові Верховного Суду від 18 січня 2023 року по справі № 686/17744/21. Вказано, що встановлення точного часу повідомлення банку клієнтом (користувачем) про втрату фінансового номеру телефону, при підозрі доступу третіх осіб до фінансового номеру телефону та інших неправомірних дій таких осіб, має вирішальне значення при визначенні того, за проведення яких операцій несе відповідальність клієнт, оскільки до моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Враховуючи, що звернення позивача до банку було зафіксовано 31 січня 2024 року, тобто після здійснення 29 січня 2024 року спірних транзакцій, суд виходив із того, що відповідальність за проведення цих спірних транзакцій у справі несе позивач. Суд, оцінюючи належність, допустимість, достовірність та достатність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить до висновку, що позов необґрунтований і у його задоволенні відмовляє. Відповідно до статті 141 ЦПК України у разі відмови у позові судові витрати покладаються на позивача. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed