Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-22 00:00:00

Керівник Богодухівської\~окружної прокуратури\~Харківської області\~Коптєв Я.Ю.,\~діючи в\~інтересах держави\~в особі\~територіальної громади\~Коломацької селищної\~ради,\~звернувся до\~суду із позовом до [PERSON] ,\~в якому\~просив стягнути із відповідача 30639 гривень 81 копійку у якості компенсації за шкоду, заподіяну державі внаслідок використання земельної ділянки не за цільовим призначенням. В обґрунтування заявлених позовних вимог керівник Богодухівської\~окружної прокуратури\~Харківської області\~Коптєв Я.Ю. зазначив, що відповідач [PERSON] , будучи власником земельної ділянки з кадастровим номером 6323280601:00:000:0087, площею 1,2359 га, для ведення особистого селянського господарства, та користуючись земельною ділянкою з кадастровим номером 6323280601:00:000:0029, площею 1,4463 га, для ведення особистого селянського господарства, які розташовані в межах села Різуненкове Коломацької об`єднаної територіальної громади Богодухівського району Харківської області, в порушення вимог п.п. 1,2 ст. 20, ст. ст. 91, 168 Земельного кодексу України, не ініціюючи перед відповідними органами питання зміни цільового призначення земельних ділянок, не маючи затвердженого проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок, цільове призначення яких, змінюється, спеціального дозволу на зняття та перенесення ґрунтового покриву, без зміни цільового призначення земельних ділянок та переведення їх в землі водного фонду, діючи умисно, протиправно, достовірно знаючи про вид цільового призначення вказаних земельних ділянок, весною 2020 року, за допомогою спеціальної техніки, здійснив зняття ґрунтового покриву на частині земельної ділянки площею 0,1150 га з кадастровим номером 6323280601:00:000:0087 та на частині земельній ділянці з кадастровим номером 6323280601:00:000:0029, площею 0,0490 га і незаконно облаштував штучну водойму (ставок), яку використовує по теперішній час у власних потребах. Як запевнив у позові керівник Богодухівської\~окружної прокуратури\~Харківської області\~ [PERSON] в результаті протиправних дій, а саме провадження діяльності, пов`язаної з порушенням родючого шару ґрунту, [PERSON] допустив безгосподарське використання землі, що призвело до виведення частин земельних ділянок із сільськогосподарського обороту та неможливості використання їх в подальшому за цільовим призначенням\~- вирощування сільськогосподарських культур, чим завдав Коломацькій селищній раді шкоду у розмірі 30639 гривень 81 копійка. Крім того прокурор у позовній заяві зазначив, що такі дії [PERSON] , які виразились у безгосподарському використанні землі, що призвело до виведення частини земельної ділянки з сільськогосподарського обороту та неможливості використання її в подальшому за цільовим призначенням, органом досудового розслідування кваліфіковані за ч. 1 ст. 254 КК України, і 25 квітня 2024 року обвинувальний акт, а також цивільний позов прокурора про відшкодування шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням, внаслідок виведення земель із сільськогосподарського обороту скеровано до Коломацького районного суду Харківської області для розгляду по суті. Також керівник Богодухівської\~окружної прокуратури\~Харківської області\~Коптєв Я.Ю. вказав, що ухвалою, постановленою Коломацьким районним судом Харківської області 17 червня 2024 року, [PERSON] звільнено від кримінальної відповідальності за ч.1 ст. 254 КК України на підставі ст. 49 КК України у зв`язку\~із закінченням\~строків давності\~притягнення до\~кримінальної відповідальності,\~а кримінальне\~провадження,\~відомості про\~яке внесені\~до Єдиного\~реєстру досудових\~розслідувань 18\~квітня 2023\~року за\~№42023222070000021,\~за обвинуваченням\~ [PERSON] у\~вчиненні кримінального\~правопорушення,\~відповідальність за\~яке передбачена\~ч.1\~ст.\~254\~КК\~України,\~закрито на\~підставі п.\~1\~ч.\~2\~ст.\~284\~КПК України. Водночас прокурор, діючи в інтересах Коломацької селищної ради, у позові зазначив, що вина відповідача у заподіянні шкоди завданої внаслідок нецільового використання земельних ділянок доводиться матеріалами кримінального провадження за №42023222070000021, а тому в силу вимог чинного законодавства доказуванню не підлягає, що обумовлює обов`язок відповідача відшкодувати шкоду, завдану внаслідок нецільового використання земельних ділянок. Крім того керівник Богодухівської\~окружної прокуратури\~Харківської області\~Коптєв Я.Ю., обґрунтовуючи позов вказав, що на Коломацьку селищну раду покладені функції та повноваження щодо здійснення заходів із захисту інтересів громади, але Коломацькою селищною радою до теперішнього часу не вжито жодних заходів з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок нецільового використання вищевказаних земельних ділянок у розмірі 30639 гривень 81 копійка. З огляду на вказані обставини, а також на те, що органом місцевого самоврядування не забезпечено надходження коштів за порушення вимог земельного законодавства до місцевого бюджету, що негативно впливає на реалізацію заходів щодо відтворення земельних ресурсів, а також створює економічні перешкоди у реалізації завдань та функцій, які покладені на державу та органи місцевого самоврядування, керівник\~ Богодухівської окружної\~прокуратури Харківської\~області Коптєв\~Я.Ю.,\~діючи в\~інтересах держави в особі територіальної\~громади Коломацької селищної ради звернувся до суду із позовом до відповідача про відшкодування шкоди в розмірі 30639 гривень 81 копійка, завданої внаслідок нецільового використання земельних ділянок, що спричинило виведення земель із сільськогосподарського обороту. Відповідною ухвалою, постановленою суддею Коломацького районного суду Харківської області 03 грудня 2024 року, відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження за вказаним вище позовом і справу призначено до розгляду у судовому засіданні. Будь-які процесуальні дії, як то забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо, не вчинялися. 23 грудня 2024 року до канцелярії суду відповідачем [PERSON] подано відзив на позовну заяву, в якому відповідач повністю \~заперечив проти задоволення позову та просив суд відмовити у задоволенні заявлених прокурором вимог \~з тих \~підстав, що: 1) позивач свої позовні вимоги вибудовує на матеріалах досудового розслідування, які не досліджувалися жодним судом, позаяк ухвалою Коломацького районного суду Харківської області, постановленою 17 червня 2024 року, [PERSON] звільнено від кримінальної відповідальності за ч.1 ст. 254 КК України на підставі ст. 49 КК України у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності і матеріали досудового розслідування не досліджувалися у судовому засіданні, і вони не можуть використовуватися як докази у цивільному процесі; 2) висновок експерта за №900 за результатами проведеної експертизи з питань землеустрою від 10 квітня 2024 року в частині, що стосується розрахунку шкоди, завданої в результаті незаконного зняття поверхневого шару ґрунту на земельних ділянках з кадастровими\~номерами \~6323280601:00:000:0087\~та 6323280601:00:000:0029,\~не може\~підтверджувати розмір\~завданої шкоди,\~позаяк відповідно\~до п.п.\~7,\~7.1\~та 7.2\~розділу ІІ\~Науково-методичних\~рекомендацій з\~питань підготовки\~та призначення\~судових експертиз\~та експертних\~досліджень,\~затверджених наказом\~Мін`юсту 08\~жовтня 1998\~року за\~№53/5,\~експертиза з\~питань землеустрою\~не вирішує\~питань пов`язаних\~із підтвердженням\~висновків розрахунків\~шкоди нанесеної\~в результаті\~незаконного зняття\~поверхневого шару\~ґрунту на\~земельних ділянках\~чи будь-яких\~інших розрахунків,\~а також\~тому,\~що експерту\~на дослідження\~надані матеріали,\~в яких\~долучено лише\~ частин\~у зйомки,\~ що\~ унеможливлює\~в цілому\~змоделювати ситуацію\~на місцевості; 3)\~розрахунок шкоди,\~складений начальником\~Головного управління\~Держгеокадастру у\~Харківській області\~ 25\~жовтня 2023\~року та\~ експертиза з питань землеустрою проведені за відсутності повної інформації, та з порушенням вимог п.7.1 Методики визначення розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного заняття земельних ділянок, використання земельних не за цільовим призначенням, псування земель, порушення режиму, нормативів і правил їх використання, затвердженого постановою КМУ від 25 липня 2007 року за №963; 4)\~додані до\~позову додатки,\~зокрема висновок експерта за №900 за результатами проведеної експертизи з питань землеустрою від 10 квітня 2024 року та розрахунок шкоди, складений начальником Головного управління Держгеокадастру у Харківській області 25 жовтня 2023 року, не оформлені так, як того вимагає п.5 розділу IV Інструкції з організації обліку та руху кримінальних проваджень в органах досудового розслідування Національної поліції України. Не погодившись із запереченнями відповідача на позов, викладеними ним у відзиві, заступник керівника Богодухівської\~окружної прокуратури\~Харківської області\~Андрій Пономаренко, 03 січня 2025 року подав до суду відповідь на відзив, де виклав свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх відхилення. Так заступник\~керівника Богодухівської\~окружної прокуратури\~Харківської області\~Андрій \~Пономаренко зазначив,\~що:\~1)\~позовна давність\~у спорах,\~пов`язаних із\~відшкодуванням шкоди,\~завданої злочином,\~ починається\~з дати\~повідомлення про\~підозру,\~що узгоджується\~з правовою\~позицією,\~викладеною у\~постанові Верховного\~Суду від\~02\~вересня 2020\~року у\~справі №452/435/17,\~і з\~огляду на\~те,\~що [PERSON] \~повідомлено про\~підозру 16\~квітня 2024\~року,\~ строки\~позовної давності\~не сплинули;\~2)\~обвинуваченим [PERSON] \~ у\~рамках кримінального\~провадження №42023222070000021\~у судовому\~засіданні визнано\~свою вину\~за ч.1\~ст.\~254\~КК України\~і його\~звільнено судом\~від кримінальної\~відповідальності на\~підставі ст.\~49\~КК України,\~у зв`язку\~із закінченням\~строків давності,\~а кримінальне\~провадження закрито\~з нереабілітуючих\~ підстав,\~з огляду\~на що,\~ вина\~відповідача у\~заподіянні шкоди\~завданої внаслідок\~нецільового використання\~земельної ділянки\~підтверджена матеріалами\~кримінального провадження\~№42023222070000021, і в силу вимог чинного законодавства доказуванню не підлягає; 3) доводи відповідача про незгоду із висновком експерта, а також із проведеними слідчими діями, є предметом розгляду у кримінальному провадженні, в якому судом вже постановлено ухвалу про закриття кримінального провадження і звільнення [PERSON] від кримінальної відповідальності, яка ніким не оскаржувалася, включаючи і відповідачем, який у зазначеному кримінальному провадженні мав статус обвинуваченого, і судове рішення набрало законної сили. 06 січня 2025 року до канцелярії суду відповідачем [PERSON] подано заперечення на відповідь на відзив, в яких відповідач виклав свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених представником позивача у відповіді на відзив пояснень, міркувань, а також мотиви їх відхилення. Так, відповідач, акцентував увагу суду на тому, що: 1) кримінальне провадження №42023222070000021 дійсно було закрите судом у зв`язку із закінченням строків давності, але виключно з цієї підстави і він ніколи не\~визнавав своєї\~вини у\~вчиненні кримінального\~правопорушення,\~передбаченого ч.1 ст. 254 КК України, а тому жодним судом і не були дослідженні матеріали досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, відповідно і вина відповідача не доведена; 2) в ухвалі\~Коломацького районного\~суду Харківської\~області,\~постановленої 17\~червня 2024\~року у\~справі №625/107/24,\~не міститься\~жодної інформації\~щодо того,\~чи мали\~місце дії\~чи бездіяльність,\~які інкримінувалися\~йому у кримінальному провадженні №42023222070000021 чи будь-які інші обставини, які містилися в матеріалах справи; 3) клопотання про закриття кримінального провадження судом заявлялося його захисником, яке підтримали всі учасники судового провадження, але це не свідчить про доведеність наявності його вини у завданні шкоди; 4) позивач використав в якості доказів виключно матеріали кримінального провадження; 5) суд застосовує позовну давність лише тоді, коли є підстави для задоволення позовної вимоги; 6) відповідь на відзив підписано особою, яка не подавала позовну заяву та не підтвердила своїх повноважень. Керівник\~Богодухівської окружної\~прокуратури Харківської\~області Коптєв\~Я.Ю., будучи належним чином повідомленим про місце, дату і час розгляду справи (а.с. 129), у судове засідання не з`явився, водночас начальником Валківського відділу Богодухівської окружної прокуратури Шурою О.Л., який діяв на підставі відповідної довіреності (а.с. 131), 23 січня 2025 року до суду подано заяву за вх.№139/01-55/25 (а.с.137), в якій прокурор просив суд провести розгляд справи за відсутності представника Богодухівської окружної\~прокуратури Харківської\~області. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином (а.с. 127, 136), водночас відповідачем до суду подано заяву за вх.№23/01-55/25 від 06 січня 2025 року (а.с. 113-115), в якій останній просив суд провести розгляд справи за його відсутності, а також відмовити у задоволені позову. Представник Коломацької селищної ради, будучи належним чином повідомленим про місце, дату і час розгляду справи (а.с. 128), у судове засідання не з`явився, при цьому Коломацьким селищним головою Гуртовим В.Г. 11 грудня 2024 року до суду подано заяву за вх. ЕС №2164/01-51/24 (а.с.77-78), в якій останній просив суд провести розгляд справи за відсутності представника Коломацької селищної ради та зазначив, що Коломацька селищна рада повністю підтримує заявлені керівником Богодухівської \~окружної прокуратури\~ Харківської області\~Коптєвим Я.Ю. позовні вимоги. Частиною 3 статті 211 ЦПК України передбачено право учасника справи заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. За загальним правилом, визначеним ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Водночас відповідно до частини третьої вказаної статті Кодексу якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки у судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. Оскільки відповідач своїм процесуальним правом участі у судовому засіданні не скористався, повноважного представника для участі у судовому засіданні не направив, суд вважає можливим розглянути справу у відсутності відповідача за наявними у справі матеріалами, що містять достатньо відомостей про права і взаємовідносини сторін. Матеріали справи свідчать про те, що всім учасникам судового процесу судом створені належні умови для доведення останніми своїх правових позицій, надання ними доказів, які, на їх думку, є достатніми для обґрунтування своїх вимог і заперечень, а також надано достатньо часу для підготовки до судового засідання тощо. Окрім того, судом вжито всіх заходів, в межах визначених чинним законодавством України повноважень, спрямованих на всебічне, повне та об`єктивне з`ясування всіх обставин справи. У зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Водночас судовий розгляд справи проведено у загальному порядку, позаяк підстави для заочного розгляду справи відсутні. З`ясувавши всі фактичні обставини, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, всебічно та повно дослідивши надані учасниками судового процесу докази, суд зазначає наступне. Так, частиною 1 ст. 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Приписами ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно ч.ч. 1 та 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. За правилами, визначеними ч. 2 ст. 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно імперативних приписів, закріплених у ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Із інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна за №354753701, сформованої 16 листопада 2023 року (а.с. 35-37), вбачається, що [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу за №515, посвідченого 24 грудня 2019 року приватним нотаріусом Коломацького районного нотаріального округу Назарько Н.С., набув право власності на земельну ділянку з кадастровим номером 6323280601:00:000:0087, розташовану за адресою: [ADDRESS] , площею 1,2359 га, з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства. Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна за №353016589, сформованої 03 листопада 2023 року (а.с. 38-39), власником земельної ділянки з кадастровим номером 6323280601:00:000:0029, розташованої за адресою: [ADDRESS] , площею 1,4463 га, з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства є [PERSON] . Як вбачається із листа Головного управління Держгеокадастру у Харківській області від 25 жовтня 2023 року (а.с. 8-10), адресованого начальнику Валківського відділу Богодухівської окружної прокуратури Олексію Шурі, земельна ділянка з кадастровим номером 6323280601:00:000:0029відноситься до земель сільськогосподарського призначення, з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства. Також, у листі зазначено, що на вказаній земельній ділянці без зміни цільового призначення знято ґрунтовий покрив (родючий шар ґрунту) та створено на ній штучну водойму (ставок). Згідно з даними геодезичної зйомки, виконаної 19 вересня 2023 року ТОВ «Армадабудпроект», площа земельної ділянки, на якій створений ставок площею 0,5060 га, складається з частини земельної ділянки кадастровий номер 6323280601:00:000:0029, площею 0,0490 га, частини земельної ділянки з кадастровим номером 6323280601:00:000:0087, площею 0,1150 га, а також земельної ділянки за межами кадастрових номерів, площею 0,3420 га. Крім того у листі зазначено, що розмір шкоди, заподіяної внаслідок псування земель, що відбулося під час провадження діяльності, пов`язаної з порушенням родючого шару ґрунту, яку здійснено з порушенням умов зняття, збереження і використання родючого шару ґрунту, визначених у документації із землеустрою або за відсутності такої документації на земельній ділянці площею 0,5060 га, становить 30639 гривень 81 копійка, і вказаний розрахунок здійснено відповідно до Методики визначення розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, псування земель, порушення режиму, нормативів і правил їх використання, затвердженої постановою КМУ від 25 липня 2007 року за №963 (в редакції, що діє на час проведення розрахунку) за формулою для визначення розміру шкоди, заподіяної внаслідок псування земель, що відбулося під час провадження діяльності, пов`язаної з порушенням родючого шару ґрунту, яку здійснено з порушенням умов зняття, збереження і використання родючого шару ґрунту, визначених у документації із землеустрою або за відсутності такої документації (крім випадків, якщо відповідно до закону розроблення документації із землеустрою не вимагається). 19 вересня 2023 року дізнавачем СД Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції Пріщенком А.І. в присутності понятих [PERSON] і Ткаченко Н.А., за участю інженерів геодезистів [PERSON] та [PERSON] , а також головного спеціаліста ГУ Держгеокадастру в Харківській області Сергієнка А.К. проведено огляд відкритої ділянки місцевості (за територією домоволодіння) на земельній ділянці з кадастровим номером 6323280601:00:000:0029, що розташована за адресою: [ADDRESS] , про що дізнавачем СД Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції Пріщенком А.І. складений відповідний протокол огляду місця події (а.с. 11-13). 16 квітня 2024 року [PERSON] повідомлено про підозру у вчиненні кримінального проступку, відповідальність за який передбачена ч.1 ст. 254 КК України, тобто безгосподарське використання земель, якщо це спричинило виведення земель із сільськогосподарського обороту (а.с. 100-101). 25 квітня 2024 року начальником Валківського відділу Богодухівської окружної прокуратури затверджено обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 квітня 2023 року за №42023222070000021, за обвинуваченням [PERSON] у вчиненні кримінального правопорушення-проступку, відповідальність за який передбачена ч. 1 ст. 254 КК України. За змістом обвинувального акта [PERSON] , будучи з 24 грудня 2019 року власником земельної ділянки з кадастровим номером 6323280601:00:000:0087, площею 1,2359 га, для ведення особистого селянського господарства, та користуючись земельною ділянкою з кадастровим номером 6323280601:00:000:0029,\~площею 1,4463\~га,для ведення особистого селянського господарства, які розташовані в межах села Різуненкове Коломацької об`єднаної територіальної громади Богодухівського району Харківської області, в порушення вимог п.п. 1,2 ст. 20, ст. ст. 91, 168 Земельного кодексу України, не ініціюючи перед відповідними органами питання зміни цільового призначення, не маючи затвердженого проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок, цільове призначення яких, змінюється, спеціального дозволу на зняття та перенесення ґрунтового покриву, без зміни цільового призначення земельних ділянок та переведення їх в землі водного фонду, діючи умисно, протиправно, достовірно знаючи про вид цільового призначення вказаних земельних ділянок, весною 2020 року, за допомогою спеціальної техніки, здійснив зняття ґрунтового покриву на частині земельної ділянки з кадастровим номером 6323280601:00:000:0087, площею 0,1150 га, та на земельній ділянці з кадастровим номером 6323280601:00:000:0029,\~площею 0,0490\~га,\~інезаконно облаштував штучну водойму (ставок), яку використовує по теперішній час у власних потребах. В результаті таких протиправних дій, а саме провадження діяльності, пов`язаної з порушенням родючого шару ґрунту, [PERSON] допустив безгосподарське використання землі, що призвело до виведення частин земельних ділянок із сільськогосподарського обороту та неможливості використання їх в подальшому за цільовим призначенням\~вирощування сільськогосподарських культур, чим заподіяв Коломацькій селищній раді шкоду в розмірі 30639 гривень 81 копійка (а.с. 40-44). Ухвалою, постановленою Коломацьким районним судом Харківської області 17 червня 2024 року, [PERSON] звільнено від кримінальної відповідальності за ч.1 ст. 254 КК України на підставі ст. 49 КК України у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності, а кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 квітня 2023 року за №42023222070000021, за обвинуваченням [PERSON] у вчиненні кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст. 254\~КК України, закрито на підставі п. 1 ч. 2 статті 284 КПК України, а цивільний позов прокурора Богодухівської окружної прокуратури Харківської області в інтересах Коломацької селищної ради до [PERSON] про\~відшкодування шкоди,\~заподіяної кримінальним\~правопорушенням внаслідок\~виведення земель\~із сільськогосподарського\~обороту в\~сумі 30639\~гривень 81\~копійка,\~залишено без\~розгляду \~(а.с.\~132-135). Висновком експерта № 900 за результатами проведення судової експертизи з питань землеустрою, складеного 10 квітня 2024 року підтверджено, що цільове призначення земельних ділянок з кадастровими номерами 6323280601:00:000:0087 та 6323280601:00:000:0029 не змінювалось та надавалось за рахунок земель запасу комунальної форми власності сільськогосподарського призначення відповідно до вимог п.1 ст.20 Земельного кодексу України та наразі відноситься до категорії земель сільськогосподарського призначення, з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства. Крім того вказаним висновком експерта підтверджено розрахунок розміру шкоди, заподіяної внаслідок псування земель, що відбулося під час провадження діяльності, пов`язаної з порушенням родючого шару ґрунту, яку здійснено з порушенням умов зняття, збереження і використання родючого шару ґрунту, визначених у документації із землеустрою або за відсутності такої документації на частині земельних ділянок з кадастровими номерами 6323280601:00:000:0087 та 6323280601:00:000:0029, згідно наданих розрахунків шкоди Головним управлінням Держгеокадастру в Харківській області, у розмірі 30639 гривень 81 копійка (а.с. 14-29). Відповідно до ч. 6 ст. 82 Цивільного процесуального кодексу України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Зі змісту ухвали, постановленої Коломацьким районним судом Харківської області 17 червня 2024 року і яка набрала законної сили 25 червня 2024 року, вбачається, що [PERSON] звільнено від кримінальної відповідальності за ч.1 ст. 254 КК України на підставі ст. 49 КК України у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності, за те, що будучи з 24 грудня 2019 року власником земельної ділянки з кадастровим номером 6323280601:00:000:0087, площею 1,2359 га, для ведення особистого селянського господарства, та користуючись земельною ділянкою з кадастровим номером 6323280601:00:000:0029,\~площею 1,4463\~га,для ведення особистого селянського господарства, які розташовані в межах села Різуненкове Коломацької об`єднаної територіальної громади Богодухівського району Харківської області, в порушення вимог п.п. 1,2 ст. 20, ст. ст. 91, 168 Земельного кодексу України, не ініціюючи перед відповідними органами питання зміни цільового призначення, не маючи затвердженого проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок, цільове призначення яких, змінюється, спеціального дозволу на зняття та перенесення ґрунтового покриву, без зміни цільового призначення земельних ділянок та переведення їх в землі водного фонду, діючи умисно, протиправно, достовірно знаючи про вид цільового призначення вказаних земельних ділянок, весною 2020 року, за допомогою спеціальної техніки, здійснив зняття ґрунтового покриву на частині земельної ділянки з кадастровим номером 6323280601:00:000:0087, площею 0,1150 га, та на земельній ділянці з кадастровим номером 6323280601:00:000:0029,\~площею 0,0490\~га,\~інезаконно облаштував штучну водойму (ставок), яку використовує по теперішній час у власних потребах. В результаті таких протиправних дій, а саме провадження діяльності, пов`язаної з порушенням родючого шару ґрунту, [PERSON] допустив безгосподарське використання землі, що призвело до виведення частин земельних ділянок із сільськогосподарського обороту та неможливості використання їх в подальшому за цільовим призначенням\~вирощування сільськогосподарських культур, чим заподіяв Коломацькій селищній раді шкоду в розмірі 30639 гривень 81 копійка. Таким чином, в силу імперативних приписів, закріплених у ч. 6 ст. 82 ЦПК України, доказуванню не підлягає те, що мало місце безгосподарське використання землі, яке призвело до виведення частин земельних ділянок із сільськогосподарського обороту та неможливості використання їх в подальшому за цільовим призначенням -\~вирощування сільськогосподарських культур, завдавши Коломацькій селищній раді шкоди в розмірі 30639 гривень 81 копійка, а також те, що такі дії вчинені саме [PERSON] , якого звільнено від кримінальної відповідальності за ч.1 ст. 254 КК України на підставі ст. 49 КК України у зв`язку\~із закінченням\~строків давності\~притягнення до\~кримінальної відповідальностіі ухвала Коломацького районного суд Харківської області, постановлена 17 червня 2024 року, в цій частині є обов`язковою для суду, який розглядає справу про правові наслідки протиправних дій відповідача, зокрема у справі про відшкодування шкоди, завданої внаслідок таких дій. Як вже зазначалося вище у судовому засіданні повністю підтверджено належними і допустимими доказами, що розмір шкоди, завданої діями [PERSON] , складає 30639 гривень 81копійка, будь-які сумніви щодо наявності шкоди та її розміру у суду відсутні. Згідно ст. 35 Закону України «Про охорону земель» власники і землекористувачі, в тому числі орендарі, земельних ділянок при здійсненні господарської діяльності зобов`язані забезпечувати використання земельних ділянок за цільовим призначенням та дотримуватися встановлених обмежень (обтяжень) на земельну ділянку. За правилами, визначеними ст. 56 Закону України «Про охорону земель», юридичні і фізичні особи, винні в порушенні законодавства України про охорону земель, несуть відповідальність згідно із законом. Застосування заходів дисциплінарної, цивільно-правової, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від відшкодування шкоди, заподіяної земельним ресурсам. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства України про охорону земель, підлягає відшкодуванню в повному обсязі. Статтею 55 Закону України «Про охорону земель» передбачено, що за рахунок коштів землевласників і землекористувачів здійснюються заходи щодо відновлення стану еродованих, деградованих і порушених з їх вини земель та органічно поєднаних з ними інших природних ресурсів і об`єктів довкілля, запобігання заростанню сільськогосподарських угідь бур`янами, чагарниками і дрібноліссям. Згідно вимог, закріплених у ч. 1, 3 ст. 22 Цивільного кодексу України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Згідно імперативних приписів, закріплених у ст. 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Враховуючи викладене, а також взявши до уваги відсутність визначених ч. 2 ст. 1166 ЦК України обставин, матеріальна шкода у розмірі 30639 (тридцять тисяч шістсот тридцять дев`ять) гривень 81 (вісімдесят одна) копійка, заподіяна внаслідок нецільового використання земельної ділянки, підлягає відшкодуванню відповідачем у повному обсязі на рахунок спеціального фонду місцевого бюджету. Згідно ч. 1 ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського нараду. Від імені українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Землі, які перебувають у власності територіальних громад, є складовою частиною матеріальної і фінансової основи місцевого самоврядування (ст. 142 Конституції України). Територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності, зокрема на землю та природні ресурси (ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Права місцевого самоврядування захищаються в судовому порядку відповідно до ст. 145 Конституції України. Нецільове використання земель та не відшкодування в подальшому збитків, завдає істотної шкоди місцевим бюджетам, підриває матеріальну основу місцевого самоврядування, що у свою чергу негативно впливає на економічну незалежність та безпеку держави. Повноваження виконавчих комітетів міських рад у сфері земельних відносин, крім іншого, також встановлені в ст. 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», до компетенції яких віднесено здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів. Виконавчі органи сільських рад можуть здійснювати й інші повноваження відповідно до законодавства України. Враховуючи викладене саме Коломацька селищна рада повинна бути позивачем у спірних правовідносинах. Водночас Коломацькою селищною радою будь-які заходи реагування із захисту інтересів територіальної громади щодо стягнення до бюджету шкоди, завданої внаслідок використання [PERSON] земельних ділянок з кадастровим номером 6323280601:00:000:0087 та з кадастровим номером 6323280601:00:000:0029 не за цільовим призначенням, що спричинило виведення земель із сільськогосподарського обороту, у тому числі шляхом подачі позовної заяви до суду, не вживалися (лист Коломацької селищної ради від 11 жовтня 2024 року за №02-26/2552) (а.с. 33-34). Статтею 131-1 Конституції України на прокуратуру покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Порушення інтересів держави (територіальної громади) обґрунтовується тим, що органом місцевого самоврядування не забезпечено надходження коштів за порушення вимог земельного законодавства до місцевого бюджету, що негативно впливає на реалізацію заходів щодо відтворення земельних ресурсів, а також створює економічні перешкоди у реалізації завдань та функцій, які покладені на державу та органи місцевого самоврядування. Нездійснення або неналежне здійснення відповідними органами повноважень щодо захисту вказаних інтересів є підставою для представництва в суді інтересів держави відповідно до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру». Аналогічні правові висновки Верховного Суду викладено у постановах від 14 лютого 2018 у справі № 925/1277/16, від 20 лютого 2018 у справі № 910/10779/17, від 13 березня 2018 у справі № 911/620/17, від 04 квітня 2018 у справі № 910/4898/16, від 05 листопада 2018 у справі № 910/4345/18, від 05 лютого 2019 у справі № 910/7813/18, від 13 лютого 2019 у справі № 914/225/18, від 26 лютого 2019 у справі № 905/803/18, від 16 квітня 2019 у справі № 910/3486/18, від 26 травня 2020 у справі № 912/2385/18. Чинним законодавством України чітко не визначено, що необхідно розуміти під «нездійсненням або неналежним здійсненням суб`єктом владних повноважень своїх функцій», у зв`язку із чим прокурор у кожному випадку обґрунтовує та доводить наявність відповідних фактів самостійно з огляду на конкретні обставини справи. При цьому враховуються висновки Верховного Суду, зроблені при розгляді інших справ за участю прокурора (ухвали від 07 травня 2018 у справі № 910/18283/17, від 10 липня 2018 у справі № 812/1689/16, постанови від 25 квітня 2018 у справі № 806/1000/17, від 13 червня 2018 у справі № 687/379/17-ц, № 924/1256/17, від 04 квітня 2019 у справі № 924/349/18, від 18 квітня 2019 у справі № 906/506/18). Розглядаючи питання обґрунтування прокурором підстав представництва інтересів держави у суді, Великою палатою Верховного Суду у постанові від 26 травня 2020 у справі № 912/2385/18 наголошено, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу. При цьому, бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо. З огляду на вищевказане та з врахуванням бездіяльності уповноваженого органу Коломацької селищної ради із відповідним позовом звернувся керівник Богодухівської окружної прокуратури Харківської області Коптєв\~Я.Ю. Згідно ч. 1 ст. 29 Бюджетного кодексу України до доходів Державного бюджету України включаються доходи бюджету, за винятком тих, що згідно із статтями 64, 64-1, 66, 69-1 та 71 цього Кодексу закріплені за місцевими бюджетами. Пунктом 2 частини 1 статті 69-1 цього кодексу передбачено, що до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать кошти від відшкодування втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, що зараховуються у розмірі: 100 відсотків - до бюджетів міст Києва та Севастополя, 25 відсотків - до бюджету Автономної Республіки Крим та обласних бюджетів, 75 відсотків - до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва і Севастополя). У пункті 2.2. Порядку казначейського обслуговування місцевих бюджетів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України № 938 від 23 серпня 2012 року, що зареєстровано Міністерством юстиції України від 12 вересня 2012 року №1569/21881 передбачено, що у процесі казначейського обслуговування коштів місцевих бюджетів органи Казначейства здійснюють в автоматизованому режимі розподіл платежів між рівнями місцевих бюджетів, розподіл інших платежів, що зараховуються до місцевих бюджетів згідно з вимогами Бюджетного кодексу України, закону про Державний бюджет України та рішенням місцевої ради про бюджет у розмірах, визначених законодавством, та перераховують розподілені кошти місцевих бюджетів за належністю. Тобто, завдані збитки відшкодовуються шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок виконавчого органу відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вищевказаному співвідношенні. Як з`ясовано судом з часу завдання [PERSON] шкоди, органом уповноваженими державою здійснювати відповідні повноваження, належні заходи для стягнення заподіяних державі збитків, у тому числі шляхом подання позовної заяви до суду, не вживалися, що свідчить про його бездіяльність та пасивну позицію щодо захисту порушених законних інтересів держави. Таким чином, звертаючись до суду з позовом у цій справі прокурор відповідно до вимог ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» належним чином обґрунтував наявність у нього підстав для представництва інтересів держави у суді, зазначив у чому полягає порушення інтересів держави. Враховуючи встановлені судом обставини, суд дійшов висновку про обгрунтованість позову прокурора та необхідність задоволення заявлених вимог шляхом стягнення із відповідача на користь Коломацької селищної ради 30639 гривень 81 копійка шкоди, завданої внаслідок використання земельної ділянки не за цільовим призначенням. Водночас до доводів відповідача з приводу відсутності підстав для задоволення позову, викладених ним у відзиві на позовну заяву та запереченнях на відповідь на відзив, суд ставиться критично, позаяк такі доводи не узгоджуються із наявними в матеріалах справи доказами та з`ясованими судом фактичними обставинами справи. Згідно п.6 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Водночас за правилами. визначеними ч. 6 ст. 141 ЦПК України, \~із відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 3028 гривень 00 копійок. Суд також вважає за доцільне зазначити, що Європейський суд з прав людини вказав на те, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Outcome: approved