Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-20 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача в якому зазначив, що звернувся до центру надання адміністративних послуг, для реєстрації місця проживання своєї правнучки у будинку, що знаходиться по [ADDRESS] , який належить йому на праві приватної власності. У здійсненні реєстраційних дій йому було відмовлено у зв`язку з тим, що в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна наявні відомості про заборону відчуження об`єктів нерухомого майна. 01.11.2024року він звернувся до першої Коростенської державної нотаріальної контори Житомирської області стосовно надання роз`яснення щодо заборони, зареєстрованої Першою житомирською державною нотаріальною конторою Житомирської області. Згідно відповіді Першої коростенської державної нотаріальної контори Житомирської області № 573/01-16 від 01.11.2024 року вбачається, що в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, на підставі повідомлення 36 від 23.08.1965 року Коростенського грузового автопарку, накладено заборону, де об`єктом обтяження є житловий будинок, який розташований за адресою: [ADDRESS] , яка зареєстрована 26.04.2006 р. за № 3144795, реєстратором - Перша житомирська державна нотаріальна контора Житомирської області. В інформаційній довідці зазначено: тип обтяження - заборона (архівний запис); реєстраційний номер обтяження - 3144795; підстава обтяження - повідомлення, 36. 23.08.1965, Коростенський грузовий парк; об`єкт обтяження - невизначено, состав.: ціле, состояние: добудоване, статус: жиле, адреса: [ADDRESS] ; власник [PERSON] , Причина відсутності коду: архівний запис. Даний будинок, позивачем був придбаний у травні 1997 році, на підставі договору купівлі-продажу серія ААК № 073740 та ААК № 073741 посвідченого Шульгою А.М. державним нотаріусом Коростенської міської державної нотаріальної контори від 08 травня 1997 року. Заборони та арешти не значилися. Особа [PERSON] позивачу не відома та власником житлового будинку [ADDRESS] ніколи не був. Даний факт підтверджується відомостями з домової книги, яка ведеться з 60-х років, та технічними паспортами. Відомості про Коростенський грузовий парк відсутні. В 2000 році було вперше запроваджено електронну базу даних заборон та арештів «Феміда». Вся інформація про накладені, але незняті, заборони та арешти з паперових носіїв, Реєстрів для реєстрації заборон, була внесена до електронної бази даних. В 2006 році було запроваджено нову електронну базу даних - Єдиний реєстр заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, до якої автоматично було перенесено всі записи зі старого реєстру «Феміда». Тому у відомостях з Єдиного реєстру заборон відчуження, який є архівною складовою Державного реєстру речових прав, дата реєстрації заборони вказана 26.04.2006 року, але в додаткових відомостях зазначено, що дата виникнення заборони вказана 16.11.1965 року номер реєстру 464, архівна дата 11.05.2000 року (дата внесення вперше до бази даних). При оформленні права власності під час купівлі-продажу будь-яких застережень не було, а тому вважає, що арешт був накладений швидше за все помилково. Документи за якими було накладено арешт знайти не можливо, ідентифікаційного номеру особи на той час не існувало. У зв`язку із сформованою ситуацією, вважає, що даний арешт підлягає скасуванню, оскільки підстав для накладення заборони на майно на даний час не має. В місті Коростені, суб`єктом державної реєстрації прав є структурний підрозділ - Відділ державної реєстрації виконкому Коростенської міської ради, а саме державні реєстратори Відділу державної реєстрації виконкому Коростенської міської ради, а не нотаріальна контора. Встановлено, що Перша житомирська державна нотаріальна контора Житомирської області прав його права не порушувала. Нотаріальна контора та інші особи при перенесенні інформації до реєстрів діяли у спосіб передбачений законом. Враховуючи змінену процедуру реєстраційних дій нотаріус не уповноважений здійснювати реєстраційні дії за судовими рішеннями, такі дії уповноважений здійснювати Відділ державної реєстрації виконкому Коростенської міської ради. Відповідно до 2 ст. 37 ЗУ Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень дії або бездіяльність державного реєстратора можуть бути оскаржені до суду. В зв`язку з цим даний позов подається до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області. Просить усунути перешкоди в користуванні житловим будинком [ADDRESS] , шляхом виключення з Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна запис за № 3144795 про арешт на нерухоме майно - житловим будинком [ADDRESS] що належить [PERSON] , та заборону на його відчуження який внесено в Єдиний реєстр заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, який зареєстрований в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єкта нерухомого майна, на зазначений будинок на підставі обтяження - повідомлення, 36. 23.08.1965, Коростенський грузовий парк; об`єкт обтяження - невизначено, состав.: ціле, состояние: добудоване, статус: жиле, адреса: [ADDRESS] ; власник [PERSON] , Причина відсутності коду: архівний запис. Зобов`язати виконавчий комітет Коростенської міської ради Житомирської області в особі структурного підрозділу - відділ державної реєстрації виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна запис за № 3144795 про арешт на нерухоме майно - житловим будинком [ADDRESS] що належить [PERSON] , та заборону на його відчуження який внесено в Єдиний реєстр заборон відчуження об`єктів нерухомого майна. 21.11.2024 року у справі було відкрито спрощене позовне провадження та встановлено відповідачу строк для подачі відзиву на позов та подання письмових та електронних доказів щодо заперечення проти позову. Ухвала про відкриття провадження, копія позовної заяви з додатком направлялась рекомендованим листом за місцем знаходження відповідача і була отримана представником 28.11.2024 року. 04.12.2024 року відповідач направив до суду відзив на позов у якому зазначив, що позов не визнає і просив відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. В обгрунтування такої позиції зазначено, що відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про нотаріат» нотаріуси вчиняють такі нотаріальні дії: 9) накладають та знімають заборону відчуження нерухомого майна (майнових прав на нерухоме майно), об`єктів незавершеного будівництва, майбутніх об`єктів нерухомості, права на які підлягають державній реєстрації, частки у праві власності на таке майно, а також у випадках, встановлених законодавством, - рухомого майна. Відповідно до ст. 74 Закону України «Про нотаріат» нотаріус знімає заборону відчуження нерухомого майна (майнових прав на нерухоме майно), об`єктів незавершеного будівництва, майбутніх об`єктів нерухомості, права на які підлягають державній реєстрації, частки у праві власності на таке майно у зв`язку із: -повідомленням кредитора (позикодавця) про погашення позики (кредиту); -припиненням, розірванням іпотечного договору, договору застави, ренти, довічного утримання (догляду), спадкового договору, іншого договору, на підставі якого було накладено заборону відчуження; -смертю відчужувана за договором довічного утримання (догляду), спадковим договором або смертю другого з подружжя, що уклали спадковий договір; -смертю другого з подружжя, яке склало спільний заповіт подружжя; -відчуженням майна, переданого під виплату ренти; -спливом строку, на який накладено заборону відчуження; -рішенням суду; -судовим рішенням про скасування рішення суду про оголошення фізичної особи померлою, про скасування рішення суду про позбавлення батьків дитини батьківських прав або відібрання дитини без позбавлення батьківських прав; -зверненням органів опіки та піклування про усунення обставин, що обумовили накладення заборони відчуження майна дитини; -в інших випадках, встановлених законодавством. Безпосередньо процедура зняття заборони відчуження нерухомого майна регламентована пунктом 5 Глави 15 Розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 р. № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.02.2012 р. за № 282/20595. Водночас, відповідно до частини четвертої ст. 31-2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація припинення обтяження речових прав у результаті зняття нотаріусом заборони на відчуження нерухомого майна відповідно до Закону України «Про нотаріат» проводиться нотаріусом, яким знято відповідну заборону на відчуження нерухомого майна, одночасно з її зняттям. Відповідно до ч. 6 ст. 31-2 «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» нотаріус у результаті вчинення нотаріальної дії з нерухомим майном, об`єктом незавершеного будівництва, майбутнім об`єктом нерухомості, що має наслідком набуття, зміну чи припинення речових прав, їх обтяжень одночасно зі вчиненням такої нотаріальної дії, самостійно формує та реєструє заяву про державну реєстрацію прав та проводить державну реєстрацію прав у порядку, передбаченому цим Законом. Отже, відповідно до чинного законодавства України процедура зняття заборони відчуження нерухомого майна (майнових прав на нерухоме майно) відноситься до нотаріальних дій, які вчиняються саме нотаріусами, не посадовими особами органів місцевого самоврядування. Нотаріус знімає заборону відчуження нерухомого майна (майнових прав на нерухоме майно) у тому числі на підставі рішення суду. При цьому, державна реєстрація припинення обтяження речових прав у результаті зняття нотаріусом заборони на відчуження нерухомого майна проводиться нотаріусом, яким знято відповідну заборону на відчуження нерухомого майна, одночасно з її зняттям. Нотаріус у результаті вчинення нотаріальної дії з нерухомим майном, що має наслідком набуття, зміну чи припинення обтяжень речових прав на нерухоме майно одночасно зі вчиненням такої нотаріальної дії, самостійно формує та реєструє заяву про державну реєстрацію прав та проводить державну реєстрацію прав у порядку, передбаченому Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». Відповідно до пп, 5.1. п. 5 Глави 15 Розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, якщо заборону знімає нотаріус, який її не накладав, він направляє за місцем зберігання справи, що містить відомості про накладання заборони, повідомлення про зняття заборони. Враховуючи вищезазначене, твердження позивача, що нотаріус не уповноважений здійснювати реєстраційні дії за судовими рішеннями не відповідає дійсності та нормам чинного законодавства України. На підставі вищевикладеного, та враховуючи те, що предметом позову є вчинення нотаріальної дії у вигляді зняття заборони відчуження нерухомого майна, Виконавчий комітет Коростенської міської ради в особі відділу державної реєстрації є неналежним відповідачем у справі №279/6869/24 за позовною заявою [PERSON] , оскільки згідно чинного законодавства України Виконавчий комітет Коростенської міської ради в особі відділу державної реєстрації не уповноважений вчиняти зазначену нотаріальну дію, а державна реєстрація припинення обтяження речових прав у результаті зняття нотаріусом заборони на відчуження нерухомого майна проводиться нотаріусом, яким знято відповідну заборону на відчуження нерухомого майна, одночасно з її зняттям. Також з отриманих матеріалів справи вбачається, що позивач звернувся до Першої коростенської державної нотаріальної контори стосовно надання роз`яснення щодо заборони, зареєстрованої Першою житомирською державною нотаріальною конторою, на що отримав відповідь від 01.11.2024 №573/01-16, зі змісту якої позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії щодо зняття заборони на підставі п. 2 ст. 49 Закону України «Про нотаріат». Таким чином, із матеріалів справи та змісту позовної заяви вбачається, що належним відповідачем у справі № 279/6869/24 за позовною заявою [PERSON] є саме нотаріальна контора Першої коростенської державної нотаріальної контори Житомирської області, до якої позивач звертався і отримав відмову у вчиненні нотаріальної дії щодо зняття заборони, а тому твердження позивача, що нотаріальна контора не порушувала прав позивача, суперечить змісту позовної заяви та наявних матеріалів справи. Згідно даних з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Перша житомирська державна нотаріальна контора є такою, що припинилася Дата запису: 26.02.2018, Номер запису: 13051110014003639, Підстава: рішення щодо припинення. Відповідно до ч. 4 ст. 91 ЦК України цивільна правоздатність юридичної особи виникає з моменту її створення і припиняється з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення. Відповідно до ч. 5 ст. 104 ЦК України юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення. Таким чином, позивач залучив неіснуючу юридичну особу - Першу житомирську державну нотаріальну контору як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, яка не має цивільної правоздатності та цивільної дієздатності, а тому не здатна мати цивільні права та обов`язки, самостійно їх виконувати та нести відповідальність у разі їх невиконання. Підсумовуючи все вищевикладене наголошує на тому, що виконавчий комітет Коростенської міської ради в особі відділу державної реєстрації не порушував прав позивача на вільне користування та розпорядження належним йому нерухомим майном, при зверненні позивача до Центру надання адміністративних послуг діяв виключно в межах чинного законодавства України, не реєстрував обтяження речових прав на зазначене нерухоме майно позивача, відповідно до чинного законодавства не має права знімати заборону на відчуження нерухомого майна позивача, оскільки це є нотаріальною дією, яку вчиняє виключно нотаріус згідно Закону України «Про нотаріат», тому саме нотаріус у результаті вчинення нотаріальної дії з нерухомим майном, що має наслідком припинення обтяжень речових прав на таке нерухоме майно, одночасно зі вчиненням такої нотаріальної дії, самостійно формує та реєструє заяву про державну реєстрацію прав та проводить державну реєстрацію прав у порядку, передбаченому Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». З огляду на все вищезазначене, норми чинного законодавства України, та враховуючи зміст наявних матеріалів справи, вимоги позивача до Виконавчого комітету Коростенської міської ради в особі відділу державної реєстрації є безпідставними, законодавчо необґрунтованими, та такими які не можуть бути предметом розгляду та вимог у даній справі. Позивач у встановлений строк відповіді на відзив та будь-яких клопотань, пов`язаних із розглядом справи не подав. Дослідивши матеріали справи суд дійшов висновку про наступне. Судом встановлено, що позивач порушив спір про усунення перешкод в користування власністю шляхом припинення обтяження та виключення запису із Державного реєстру заборон відчуження нерухомого майна щодо житлового будинку [ADDRESS] . Власником житлового будинку [ADDRESS] є [PERSON] , що слідує з договорів купівлі-продажу серії ААК №073740 та серії №ААК №073741 від 08 травня 1997 року, які посвідчено державним нотаріусом Коростенської міської державної нотаріальної контори Шульгою А.М. та зареєстровано в реєстрі за № 2-1173 і №2-1174. З державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень слідує про наявність запису про обтяження (заборона (архівний запис) за №3144795, зареєстрованого 26.04.2006 року Першою житомирською державною нотаріальною конторою Житомирської області; підставою виникнення обтяження стало повідомлення, 36. 23.08.1965, Коростенський грузовий парк; об`єкт обтяження - невизначено, состав.: ціле, состояние: добудоване, статус: жиле, адреса: [ADDRESS] ; власник [PERSON] , Причина відсутності коду: архівний запис. Обтяження-заборона розпоряджатися та/або користуватися нерухомим майном, встановлена законом, актами уповноважених на це органів державної влади, їх посадових осіб або така, що виникла на підставі договору. Згідно ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав. Відповідач - це особа, яка, на думку позивача або відповідного уповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється саме до нього. Статтею 175 ЦПК України встановлені вимоги до змісту позовної заяви. З зазначеної норми Закону слідує, що визначення відповідача, предмета та підстав спору є правом позивача. Позивач зазначив відповідачем виконавчий комітет Коростенської міської ради Житомирської області в особі відділу державної реєстрації. Як роз`яснив в пунктах 2, 4 своєї постанови Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" № 5 від 03 червня 2016 року відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення (стаття 3 Закону України від 21 квітня 1999 року № 606-XIV «Про виконавче провадження» (у редакції Закону України від 04 листопада 2010 року № 2677-VI). Відповідно до ч. 1 ст. 13 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду (ч.2 ст.13 ЦПК України). З викладених норм права вбачається, що кожна сторонами сама обирає стратегію захисту своїх прав, а суд розглядає справи тільки в межах заявлений сторонами вимог та наданих ними доказів. Саме на позивача покладено обов`язок визначати відповідача у справі. При цьому суд при розгляді справи має виходити із складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. Суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та зобов`язується вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому. Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача (або залучення інших співвідповідачів) суд повинен відмовляти у задоволенні позову. Позивачем у позові не обґрунтовано та не надано доказів того, що виконавчим комітетом Коростенської міської ради Житомирської області в особі відділу державної реєстрації будь-яким чином чиняться перешкоди в користуванні власністю, або порушуються, не визнаються або оспорюються права, свободи чи інтереси позивача, а також про те, що вказаний відповідач є правонаступником Коростенського грузового парку, тому, суд вважає, що позивачем пред`явлено вимоги до неналежного відповідача. Такий висновок суду узгоджується з правовою позицією, висловленою Верховним судом у постанові від 2.02.2022 року у справі №607/3269/21 про те, що відповідачами у справі про зняття арешту з майна є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках-особа, які передано майно, якщо воно було реалізовано. Подібні висновки щодо належних відповідачів у справі про зняття арешту з майна висловлені у постановах Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 521/17712/15 (провадження № 61-11321св18), від 13 листопада 2019 року у справі № 745/691/18 (провадження № 61-7248св19), від 12 серпня 2021 року у справі № 756/14542/19 (провадження № 61-6976св21), від 26 січня 2022 року у справі № 457/726/17 (провадження № 61-43201св18). Клопотання про залучення співвідповідачів або залучення інших відповідачів до участі у справі не подавалось. Отже, враховуючи наведене, підстави для задоволення позову відсутні.

Outcome: dismissed