Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-20 00:00:00

10.07.2024 року до Комунарського районного суду м. Запоріжжя надійшла позовна заява [PERSON] в особі представника адвоката Будовської Н.В. до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Департамент реєстраційних послуг Запорізької міської ради, про визнання права власності, яка в подальшому була уточнена. Позов обґрунтований таким. [PERSON] , в рамках відкритих електронних торгів, які проводилися ДП «СЕТАМ», з реалізації арештованого майна частини трикімнатної квартири, загальною площею 67,56 кв.м., за адресою: [ADDRESS] , за номером лоту № 405464, які відбулися на підставі заявки державного виконавця у рамках виконавчого провадження № 52014432, придбав, як учасник, який запропонував за лот найвищу ціну, а саме 169\~305 грн. 50 коп., вищезазначену частку квартири. Співвласницею іншої частки квартири за [ADDRESS] , є [PERSON] , відповідач по справі. Для реєстрації свого права власності на придбане майно у державному реєстрі речових прав [PERSON] , через свого представника, звернувся до Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради. Натомість, в реєстрації права власності йому було відмовлено. Посилаючись на вказане, просить суд визнати за ним право власності на частину трикімнатної квартири, загальною площею 67,56 кв.м., за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу розподілено та передано в провадження судді Кулик В.Б. 11.07.2024 року ухвалою судді позовну заяву залишено без руху та позивачеві надано час для усунення виявлених недоліків. 12.08.2024 року представником позивача адвокатом Будовською Н.В. було усунуто вказані суддею недоліки шляхом подання позовної заяви у новій редакції. Ухвалою судді від 15.08.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. 24.12.2024 року через канцелярію суду від відповідача надійшла заява, в якій зазначено, що [PERSON] позов визнає в повному обсязі та не заперечує проти його задоволення. Ухвалою суду від 24.12.2024 року підготовче провадження у справі № 333/6097/24 закрито, призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач та його представник у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені судом своєчасно та належним чином. У судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, свої інтереси в суді довірив представляти адвокату Будовській Н.В., яка надала заяву про розгляд справи без її участі, позов підтримує, просить його задовольнити в повному обсязі. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена судом своєчасного та належним чином, в матеріалах справи наявна заява останньої про розгляд справи за відсутності відповідача. Представник третьої особи Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради у судове засідання не з`явився, повідомлений про час та місце розгляду справи, заяв, клопотань від останнього до суду не надходило. Фіксування судового процесу технічними засобами не проводилось відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Дослідивши докази по справі, встановивши такі факти та відповідні правовідносини, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з таких підстав. Цивільним кодексом України передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Поняття правочину визначено Цивільним кодексом України. Правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. При цьому, правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажу майна, тобто у вчиненні дій, спрямованих на виникнення в покупця зобов`язання зі сплати коштів за продане майно та передання права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника електронних торгів. З аналізу ч. 1 ст. 650, ч. 1 ст. 655 та ч. 4 ст. 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Водночас з аналізу статей 655, 658 ЦК України, пунктів 4, 5 розділу X Порядку вбачається, що набуття майна за результатами електронних торгів є договором купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є організатор електронних торгів, який укладає договір, та державна виконавча служба або приватний виконавець, які виконують договір у частині передання права власності на майно покупцю. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів. Організатор електронних торгів пропонує майно для продажу шляхом розміщення інформаційного повідомлення про електронні торги, в якому визначається це майно (пункти 5-10 розділу ІІІ Порядку). Тим самим організатор визначає одну з умов майбутнього договору купівлі-продажу майно, яке продається організатором. Отже, до початку торгів як продавцю, так і потенційним покупцям (учасникам торгів) відомі всі умови майбутнього договору купівлі-продажу, окрім ціни та особи покупця. Учасники електронних торгів висувають свої цінові пропозиції (оферти) щодо укладення договору купівлі-продажу за запропонованими ними цінами шляхом їх подання через вебсайт електронних торгів. Прийняття пропозиції (акцепт) учасника, який запропонував найвищу ціну, здійснюється автоматично засобами системи реалізації майна (п. 2 розділу V, пункт 1 розділу VIII Порядку). За наслідками торгів визначаються і покупна ціна (яка запропонована переможцем), і особа покупця (яким є переможець торгів). Отже, моментом укладення договору купівлі-продажу є момент визначення переможця торгів, тобто момент акцепту його пропозиції (ч. 2 ст. 638 ЦК України). Протокол електронних торгів підписується організатором (п. 2 розділу VIII Порядку) і є доказом укладення договору купівлі-продажу продавцем та переможцем торгів за ціною, визначеною у протоколі. Подальше оформлення та підписання договору купівлі-продажу як окремого документа Порядком не передбачене. Укладений на електронних торгах договір купівлі-продажу підлягає виконанню у порядку, визначеному розділом X Порядку. Покупець (переможець електронних торгів) протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно відповідно до п. 1 розділу X Порядку. Дата, до якої переможець електронних торгів повинен повністю сплатити ціну лота, зазначається також у протоколі (абзац дев`ятий п. 1 розділу VIII Порядку). Правовою підставою сплати покупцем (переможцем торгів) коштів як покупної ціни за придбане майно є договір купівлі-продажу, укладений на торгах. Після виконання покупцем (переможцем електронних торгів) свого обов`язку за договором купівлі-продажу, тобто після повного розрахунку за придбане майно, виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований; приватний виконавець самостійно затверджує акт про проведені електронні торги шляхом його підписання та скріплення печаткою приватного виконавця (п. 4 розділу X Порядку). У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акту про проведені електронні торги (п. 8 розділу X Порядку). Такі висновки сформульовані у пунктах 42-48 постанови Великої Палати Верховного Суду від 23.10.2019 року у справі № 922/3537/17 (провадження № 12-127гс19). Отже, процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконанні договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця акт про проведені прилюдні торги. Такі висновки сформульовані у п. 38 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07.07.2020 року у справі № 438/610/14-ц (провадження № 14-577цс19). Відповідно до ч. 2 ст. 638 ЦК України договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Відповідно до ч. 1 ст. 640 ЦК України договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. За змістом зазначених положень моментом укладення договору купівлі-продажу на прилюдних торгах є момент визначення переможця торгів, тобто момент акцепту пропозиції останнього щодо ціни. Оформлення та підписання договору купівлі-продажу як окремого документа Порядок не передбачає. Надаючи оцінку даним правовідносинам суд приходить до висновку, що, оскільки придбання нерухомого майна відбулося у спосіб, передбачений чинним законодавством, то позовні вимоги [PERSON] є законними та обґрунтованими та існують підстави для застосування виняткового способу захисту прав позивача визнання за ним права власності на придбане майно в судовому порядку. У зв`язку з тим, що позивач не заявив вимог про розподіл судових витрат, дане питання судом не вирішується.

Outcome: approved