Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-27 00:00:00

Суть справи У серпні 2024 року до Підгаєцького районного суду Тернопільської області передано за підсудністю з Чортківського районного суду Тернопільської області позов [PERSON] до [PERSON] , третя особа без самостійних вимог: Чортківська міська рада Тернопільської області в особі органу опіки та піклування, Служба у справах дітей, про усунення перешкод у спілкуванні з онукою та встановлення порядку побачення з онукою. В обгрунтування своїх вимог позивачка вказує, що є бабусею [PERSON] , [INFO] . Онука народилася у шлюбі її сина [PERSON] , [INFO] , із [PERSON] , яка є відповідачкою у цій справі. Син позивачки, [PERSON] , помер [INFO] . Впродовж 6 років, від одруження і до смерті сина, подружжя разом із дітьми [PERSON] від першого її шлюбу ( [PERSON] і [PERSON] ) та їх спільною донькою [PERSON] проживали за адресою реєстрації позивачки. Зараз відповідачка з дітьми проживає у м.Чортків Тернопільської області, де діти навчаються у закладах освіти, відповідно до їх віку. Відповідачка у справі чинить перешкоди позивачці у спілкуванні з онукою, не допускає її до дитини, не дає спілкуватися навіть у телефонному режимі, чинить перешкоди у побаченні з дитиною. Позивачка [PERSON] зазначає, що неодноразово зверталася до служби у справах дітей Чортківської міської ради щодо вирішення питання графіку побачень з онукою, на що їй усно було повідомлено, що свої пояснення з цього питання орган опіки і піклування надасть безпосередньо в судовому засіданні. Відтак позивачка просить визначити спосіб участі баби, [PERSON] , у вихованні онуки, [PERSON] , [INFO] , місце і час їх спілкування, а саме брати участь у вихованні та спілкуванні з дитиною згідно з графіком: - один раз на тиждень, кожну суботу з 10.00 години до 14.00 години; - у день народження дитини, [INFO] кожного року, з 11.00 години до 14.00 години; - на свято Миколая, 06 грудня щороку з 10.00 години до 12.00 години; - не чинити перешкоди [PERSON] у спілкуванні з онукою у телефонному режимі. Зустрічі просить проводити за місцем проживання матері або баби, а також у громадських місцях, в місцях культурно-розважального характеру, парках із обов`язковим урахуванням стану здоров`я, інтересів та потреб дитини. Також просить стягнути з відповідачки на свою користь витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у сумі 1211,20 грн. Процесуальні дії у справі, заяви по суті справи та клопотання сторін Ухвалою від 27.08.2024 суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі. Розгляд справи вирішив проводити за правилами загального позовного провадження з викликом сторін. Підготовче судове засідання призначене на 25 вересня 2024 року. Ухвалою від 25.09.2024 суд визнав обов`язковою участь в судовому засіданні представника органу опіки і піклування (служби у справах дітей Чортківської міської ради Тернопільської області), зобов`язав орган опіки та піклування надати суду інформацію про те, чи зверталася [PERSON] із заявою про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, якщо зверталася, то коли це було і яке рішення було ухвалене за цим зверненням, чи було встановлено час зустрічей [PERSON] з онукою, [PERSON] . Відтак підготовче судове засідання відкладене на 23 жовтня 2024 року. 23.10.2024 ухвалою суду підготовче провадження у справі було закрите та призначено її до судового розгляду на 12 листопада 2024 року. 04.11.2024 від представника відповідачки, адвоката Дядика Ярослава Борисовича, який діє на підставі ордеру на надання правничої допомоги серії ВО №1087302 від 04.11.2024, надійшло клопотання про надання йому доступу до електронної справи №608/1916/24 в підсистемі "Електронний суд" та проведення судових засідань у цій цивільній справі в режимі відеоконференції за допомогою власних технічних засобів. Ухвалою суду від 06.11.2024 це клопотання було задоволено. 10.11.2024 через систему "Електронний суд" від сторони відповідачки надійшла заява-пояснення, яка за своєю суттю є відзивом на позов, оскільки в ній викладена позиція відповідачки, зокрема в чому вона не погоджується з графіком побачень позивачки з її донькою. Й зокрема: - відповідачка погоджується на участь позивачки у спілкуванні та вихованні онуки кожної другої та четвертої суботи місяця, однак з 10.00 до 13.00 години, оскільки [PERSON] відвідує дитячий садочок, де є графік денного сну дітей з 13.00 години, якого відповідачка дотримується і на вихідних; - у день народження діти в садочку урочисто вітають іменинника, тому призначення графіку спілкування з 11.00 до 14.00 години позбавить дитину радісних спогадів про святкування дня народження, тому відповідачка погоджується на участь позивачки у спілкуванні та вихованні онуки 19 серпня щорічно з 16.00 до 17.00 години; - у свято Миколая 06 грудня щорічно з 16.00 до 17.00 години з тих самих міркувань; - щодо спілкування позивачки з онукою у телефонному режимі заперечень немає. Відповідачка погоджується на проведення зустрічей позивачки з онукою виключно у м. Чортків у громадських місцях, в місцях культурно-розважального характеру, парках із обов`язковим урахуванням стану здоров`я, інтересів та потреб дитини та у присутності відповідачки. Обгрунтовує це тим, що знаходиться з позивачкою у неприязних стосунках, тому побоюється, що позивачка буде впливати на доньку, налаштовувати її проти матері. Вона уклала шлюб з іншим чоловіком, який теж має неприязне відношення до позивачки через її поведінку. Крім того, у позивачки немає автомобіля, тому через відстань між м. Чортків та с.Ягільниця на переїзд туди й назад буде витрачатися більше половини часу, призначеного для зустрічі. Запропоновані відповідачкою години для спілкування онуки з бабою, на її думку, будуть відповідати інтересам та потребам дитини та не призведуть до порушення прав та обов`язків позивачки у спілкуванні з онукою. 11.11.2024 надійшла відповідь на відзив, в якій сторона позивачки просить відмовити у долученні вказаного пояснення до матеріалів справи, оскільки воно подане після призначення справи до судового розгляду. Однак, оскільки судовий розгляд по суті ще не розпочався, а відповідачка звернулася за фаховою правничою допомогою лише 4.11.2024, тобто вже після закриття підготовчого провадження, суд вважав за доцільне долучити це пояснення до матеріалів справи, оскільки в ньому міститься аргументована позиція відповідачки, що має значення для справедливого вирішення спору. У судовому засіданні 12.11.2024 розгляд справи відкладено на 11.12.2024 у зв`язку із неявкою відповідачки та її представника. 11.12.2024 розгляд справи відкладено за заявою від представниці позивачки на 08.01.2025. 08.01.2025 в судовому засіданні, за участі позивачки [PERSON] , представниці позивачки Манорик Г.Г., представника відповідачки [PERSON] , представниці служби у справах дітей Чортківської міської ради Заяць Н.М., розпочато розгляд справи, заслухано вступне слово учасників справи, позицію третьої особи без самостійних вимог. Оголошено перерву до 28.01.2025. 28.01.2025 у судове засідання з`явилися позивачка, її представниця - адвокатка Манорик Г.Г. (діє на підставі доручення для надання безоплатної вторинної правничої допомоги від 12.07.2024 №017/04.2/6705, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю від 26.05.2016 №000118). Відповідачка не з`явилася, однак її інтереси представляв адвокат Дядик Я.Б. (діє на підставі ордеру на надання правничої допомоги серії ВО №1087302 від 04.11.2024, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю від 13.12.2017 №000243). Фактичні обставини справи, встановлені судом Судом встановлено, що [PERSON] (позивачка), є матір`ю [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 26 січня 1988 року, де в графі мати записана [PERSON] (арк.спр.9), яка в подальшому, після розірвання шлюбу, повернула прізвище [PERSON] (свідоцтво про розірвання шлюбу серії [NUMBER] від 18.09.1991 - арк.спр.10). [PERSON] був одружений з [PERSON] (відповідачкою). У цьому шлюбі народилася донька [PERSON] , [INFO] . 24.07.2021, як вбачається з свідоцтва про смерть серії - [NUMBER] , виданого повторно 18.07.2024, у віці 33 років [PERSON] помер (арк.спр.11). На даний час [PERSON] з дітьми, у тому числі [PERSON] , проживає в орендований квартирі в м. Чортків і протягом останнього року чинить перешкоди у спілкуванні дитини з бабусею. 05.07.2024 позивачка навіть зверталася до поліції з цього приводу (арк.спр.12, 13). Матеріально-побутові умови життя [PERSON] є задовільними, що встановлено комісією і закріплено в актах обстеження матеріально-побутових умов життя від 30.07.2024 (арк.спр.14) та 10.10.2024 (арк.спр.53), наданих суду. Так, вона проживає одна в 4-кімнатному житловому будинку на [ADDRESS] . Кімнати придатні для проживання, санітарний стан - задовільний. Будинок опалюється природним газом, комунальні вигоди відсутні, є літня кухня, на подвір`ї криниця. Відповідно до характеристики, виданої 30.07.2024 Ягільницьким старостинським округом Нагірянської сільської ради Чортківського району Тернопільської області на [PERSON] , вона зарекомендувала себе за час проживання в с. Ягільниця, з позитивної сторони. До правопорушень в громадських місцях не схильна, алкоголь не вживає, з сусідами не конфліктує, підтримує добросусідські відносини. Скарг на неї від жителів с. Ягільниця не надходило (арк.спр.15). У письмових поясненнях третьої особи - Чортківської міської ради в особі органу опіки і піклування суду, надісланих суду 13.09.2024 через систему "Електронний суд", повідомлено, що [PERSON] усно зверталася до служби у справах дітей Чортківської міської ради щодо незадовільних умов проживання дітей сім`ї [PERSON] , в якій проживає її малолітня онука, [PERSON] . Працівники служби у справах дітей провели профілактичну бесіду щодо покращення умов проживання і виховання дітей в сім`ї [PERSON] (арк.спр.32). Заявою служби у справах дітей Чортківської міської ради від 27.09.2024 (арк.спр.46-47) суду повідомлено, що протягом року [PERSON] неодноразово усно зверталася щодо незадовільних умов проживання дітей сім`ї [PERSON] . У результаті проведених перевірок було встановлено, що діти проживають у задовільних умовах, мати належним чином виконує свої батьківські обов`язки. Щодо усунення перешкод у спілкуванні з онукою, на усне звернення [PERSON] , службою у справах дітей проводилися бесіди з [PERSON] про неперешкоджання бабусі у зустрічах з онукою (зокрема така бесіда мала місце 17.09.2024, про що в матеріалах справи є пояснення матері (арк.спр.49)). Її було ознайомлено із змістом ст.257 Сімейного кодексу України. [PERSON] було рекомендовано, у випадку, якщо перешкоди чинитимуться й надалі, звернутися до суду з позовом про їх усунення. У ході обстеження житлово-побутових умов проживання сім`ї [PERSON] комісією служби у справах дітей Чортківської міської ради встановлено, що у житлі - двокімнатній квартирі з кухнею, водопостачанням і санвузлом, створено належні умови для дітей. Вони мають окрему простору, світлу кімнату з ліжками, місцем для приготування уроків, сезонний одяг, іграшки за віком, про що 09.09.2024 складено відповідний акт (арк.спр.48). До матеріалів справи стороною відповідачки подано копії паспорта відповідачки та свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 29.05.2024, відповідно до якого вбачається, що [PERSON] (відповідачка) 29.05.2024 вийшла заміж, після реєстрації шлюбу змінила прізвище на " [PERSON] " (арк.спр. 104). Сторона позивачки в судовому засіданні позов підтримала, просила позовні вимоги задовольнити. Позивачка [PERSON] пояснила, що дуже любить онуку, яка залишилася єдиною рідною людиною для неї, хоче проводити більше часу з нею, брати її на вихідні до себе, спілкуватися, телефонувати їй. Однак, востаннє вона бачилася з [PERSON] ще перед днем святого Миколая - 03.12.2024. Спілкуватися з онукою телефоном теж не може, оскільки власного телефону та ще не має, а коли телефонує до матері дитини, відповідачка не завжди відповідає, або не дає дитині розмовляти, бо та чимось зайнята. До смерті сина, він із невісткою та дітьми проживали у неї в с. Ягільниця, тому вона з пелюшок брала участь у вихованні онуки, турбувалася про неї, доглядала, у всьому допомагала. У судовому засіданні позивачка [PERSON] погодилася на зустрічі кожну другу та четверту суботу місяця, замість кожної суботи, в інших позиціях запропонований нею орієнтовний графік зустрічей для спілкування з онукою просила підтримати. Представник відповідачки [PERSON] підтримав позицію, сформульовану у їх письмових поясненнях, тобто позов сторона відповідачки частково визнає, але не зовсім погоджується з графіком побачень з онукою, запропонованим позивачкою. Ним було акцентовано, що відповідачка погоджується на побачення бабусі з онукою кожної другої та четвертої суботи місяця, однак лише до 13.00 години, з огляду на графік денного сну дітей її віку; у день народження та на свято Миколая - з 16.00 до 17.00 години, щоб не позбавляти дитину можливості брати участь у святкових та урочистих заходах. Відповідачка погоджується на проведення зустрічей позивачки з онукою виключно у м. Чортків у громадських місцях, в місцях культурно-розважального характеру, парках із обов`язковим урахуванням стану здоров`я, інтересів та потреб дитини та у присутності відповідачки. Відповідачка заперечує проти зустрічей вдома у [PERSON] , обгрунтовуючи це відстанню між Чортковом та с. Ягільниця, що становить близько 13 км, відсутністю у позивачки транспортного засобу, віддаленістю її будинку від зупинки громадського транспорту в с. Ягільниця (близько 20 хв. пішого ходу), відсутністю комунальних вигод і санвузла у неї вдома. Заперечує також проти зустрічей за місцем проживання дитини, обгрунтовуючи це тим, що в неї є інший чоловік, з яким вона зареєструвала шлюб у 2024 році, крім того вона знаходиться з позивачкою у неприязних стосунках. Неприязне ставлення до позивачки сформувалося і в її чоловіка. Зустрічі просить проводити у її присутності тому, що побоюється, що позивачка буде впливати на доньку, налаштовувати її проти матері. Щодо спілкування позивачки з онукою у телефонному режимі заперечень не має. Представниця служби у справах дітей Чортківської міської ради Заяць Н.М. в судовому засіданні підтвердила викладену у письмових поясненнях та підтверджену долученими доказами інформацію. Мати належно виконує свої бітьківські обов`язки, на усні звернення бабусі реагували, проводили бесіди. У питанні встановлення графіку для участі бабці у вихованні онуки та їх спілкування покладається на думку суду. Мотиви з яких виходить суд та застосовані норми права Заслухавши пояснення сторін, представниці служби у справах дітей Чортківської міської ради як третьої особи без самостійних вимог, дослідивши докази у їх сукупності, надаючи оцінку належності, допустимості, достовірності кожного з них, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню. У частині першій статті 3 Конвенції про права дитини визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Відповідно до ч.8-10 ст. 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист. Відповідно до ст.1 Закону України «Про охорону дитинства» контакт з дитиною - реалізація матір`ю, батьком, іншими членами сім`ї та родичами, у тому числі тими, з якими дитина не проживає, права на спілкування з дитиною, побачення зазначених осіб з дитиною, а також надання їм інформації про дитину або дитині про таких осіб, якщо це не суперечить інтересам дитини. За ч. 3 ст. 291 ЦК України, фізична особа має право на підтримання зв`язків з членами своєї сім`ї та родичами незалежно від того, де вона перебуває. Згідно із ст.257 СК України, баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Відповідно до ст.263 СК України, спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу. Згідно з ч.1, 2 ст.159 СК України, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. На основі тлумачення ст. 159 СК України суд дійшов висновку, що позов про усунення перешкод у вихованні дитини і спілкуванні з нею - є позовом про заборону поведінки особи, яка чинить перешкоди іншій особі у здійсненні нею свого права. Суд визначає способи участі особи у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. Частиною 1 ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною першою ст.89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Позивачка бажає спілкуватися з онукою, брати участь у її вихованні, проявляти свою любов та турботу, тому її порушене право підлягає захисту шляхом зобов`язання відповідачки [PERSON] не перешкоджати [PERSON] у спілкуванні та участі у вихованні онуки та визначення способу її участі у вихованні та спілкуванні з онукою [PERSON] , [INFO] . Суд не вбачає жодних, передбачених законом, підстав для обмеження права позивачки на спілкування та виховання малолітньої онуки. На підставі оцінки сукупності досліджених доказів, суд переконаний, що незважаючи на складні стосунки між сторонами, регулярне спілкування позивачки з онукою не лише не перешкоджатиме її нормальному розвитку і вихованню, а буде сприяти підтриманню родинних стосунків та забезпечить всебічний та повноцінний розвиток дитини, оскільки роль родичів старшого покоління у вихованні дітей є надзвичайно важливою. Усунення баби з боку батька від спілкування з дитиною не відповідатиме її інтересам. При визначенні способу участі позивачки у вихованні та спілкуванні з дитиною суд враховує вік дитини, доброзичливе відношення позивачки до дитини, те, що позивачка допомагала доглядати за онукою від її народження та займалася її вихованням раніше, є єдиною кровною родичкою зі сторони померлого батька. Суд приймає до уваги запропоновані сторонами орієнтовні графіки спілкування бабусі з онукою, та аргументи сторін, висловлені в судовому засіданні, враховує і те, що дитина росте, з плином часу дорослішає, суд вважає за доцільне встановлення позивачці такого графіку побачень із онукою, що в цілому відповідає інтересам дитини: - кожну другу та четверту суботи місяця з 10.00 години до 14.00 години, оскільки денний сон у щоденному графіку дитини п`ятирічного віку вже з наступного року навряд чи буде можливий. Але в будь-якому разі всі зустрічі мають відбуватися з урахуванням режиму дня онуки; - у день народження дитини, [INFO] кожного року, - три години, як просила позивачка, однак, щоб скоординувати заплановані святкові заходи, у проміжку часу з 11.00 години до 17.00 години за попередньою домовленістю з матір`ю дитини; - на свято Миколая, 06 грудня щороку - дві години, як просила позивачка, однак, щоб скоординувати заплановані святкові заходи, у проміжку часу з 10.00 години до 17.00 години за попередньою домовленістю з матір`ю дитини. Зустрічі можливо проводити за місцем проживання баби, оскільки її житлово-побутові умови є задовільними, або у громадських місцях, в місцях культурно-розважального характеру, парках із обов`язковим урахуванням стану здоров`я, інтересів та потреб дитини за попередньою домовленістю з матір`ю дитини. Зважаючи на те, що за місцем проживання дитини, крім її матері, однією сім`єю проживає і її вітчим та неповнорідні брати, суд дійшов висновку про недоцільність проведення зустрічей з бабусею за місцем проживання новоствореної сім`ї. Щодо обов`язкової присутності матері під час таких зустрічей, про що просить відповідачка через побоювання, що позивачка буде впливати на її доньку, то суд вважає такі побоювання безпідставними. Однак, поки дитина є малолітньою, матір сама вправі вирішувати чи бути їй присутньою на цих зустрічах. Суд вважає за можливе їх проведення без обов`язкової її присутності. [PERSON] погодилась не чинити перешкоди [PERSON] у спілкуванні з онукою у телефонному режимі. Суд вважає за необхідне у судовому рішенні роз`яснити сторонам у справі, що вони не вправі діяти всупереч інтересам дитини, зокрема [PERSON] у майбутньому не вправі перешкоджати бабусі [PERSON] брати участь у вихованні онуки та у спілкуванні з нею. Обом сторонам - не допускати протиправних дій та негативних розмов у присутності дитини. Відповідно до ч. 1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Отже, 50% сплаченого позивачкою судового збору, що становить 605,60 грн. (шістсот п`ять гривень 60 копійок), підлягає стягненню з відповідачки [PERSON] на користь позивачки [PERSON] . Відповідно до ст.ст. 7, 159, 257, 263 СК України, ст.ст. 11, 12 Закону України «Про охорону дитинства» ,

Outcome: partial