Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-29 00:00:00

До Карлівського районного суду надійшла заява [PERSON] , в якій вона просить визнати [PERSON] , [INFO] , недієздатною, встановити над нею опіку та призначити її опікуном [PERSON] , [INFO] . В обґрунтування свого клопотання зазначила, що вона є матір`ю [PERSON] , [INFO] . [PERSON] є інвалідом 2 групи та перебуває у лікаря-психіатра під наглядом з 2009 року з діагнозом F 20.02 кататонічна шизофренія домінує порушення свідомості від ступору до вираженого збудження. Заявниця стверджує, [PERSON] потребує постійного стороннього догляду, оскільки у неї є часті приступи шизофрінії, не може себе обслуговувати, потребує медичного нагляду та лікування. Разом з тим, заявниця вказує, що на даний час [PERSON] постійно доглядає брат [PERSON] , оскільки вона сама не може здійснювати догляд за дочкою, через вік та поганий стан здоров`я. Ухвалою від 05 лютого 2024 року відкрито провадженні у справі. 11 березня 2024 року ухвалою суду призначено амбулаторну судово-психіатричну експертизу та зупинено провадження у справі на час проведення експертизи. Ухвалою суду від 01.11.2024 року провадження у справі поновлено у зв`язку з проведенням експертизи та надходженням до суду відповідного висновку. Заявниця та її представник в судове засідання не з`явилися, в матеріалах справи наявна заява адвоката Рябченка П. Ф. про розгляд справи без їх участі. Заяву про визнання [PERSON] недієздатною та встановлення над нею опіки підтримали та просили її задовольнити. Представник заінтересованої особи в судове засідання не з`явився. В матеріалах справи міститься заява про розгляд справи без участі представника органу опіки і піклування Виконавчого комітету Ланнівської селищної ради. Не заперечував проти задоволення заявлених вимог. Разом з тим, вказали, що вважають за доцільне призначити опікуном [PERSON] її брата [PERSON] . Відповідно до ч.2\~ст.247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази в їх сукупності приходить до наступних висновків. Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Забороняється відмова у розгляді справи з мотивів відсутності, неповноти, нечіткості, суперечливості законодавства, що регулює спірні відносини (стаття 10 ЦПК України). Відповідно до п.1 ч.2ст. 293ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи, зокрема, про визнання фізичної особи недієздатною. Згідно\~ст. 30 ЦК України, цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними. Цивільною дієздатністю фізичної особи є її здатність своїми діями набувати для себе цивільних прав і самостійно їх здійснювати, а також здатність своїми діями створювати для себе цивільні обов`язки, самостійно їх виконувати та нести відповідальність у разі їх невиконання. Обсяг цивільної дієздатності фізичної особи встановлюється цим Кодексом і може бути обмежений виключно у випадках і в порядку, встановлених законом. Відповідно до\~ст. 39 ЦК України, фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Порядок визнання фізичної особи недієздатною встановлюється\~Цивільним процесуальним кодексом України. Згідно ч.1ст. 40 ЦК України, фізична особа визнається недієздатною з моменту набрання законної сили рішення суду про це. Висновком судово-психіатричної експертизи №593 від 16.10.2024 року, виданим Полтавською філією судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії МОЗ України» підтверджується, що [PERSON] , [INFO] , на даний час виявляє ознаки стійкого хронічного психічного розладу у вигляді шизофренії параноїдальної форми, безперервний перебіг з вираженим дефектом особистої апато-абулічного типу. Наявний у [PERSON] хронічний стійкий психічний розлад є таким що позбавляє її здатності усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. З урахуванням наведеного та на підставі зібраних доказів судом встановлено, що [PERSON] внаслідок стійкого хронічного психічного розладу не здатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, а тому зважаючи на вимоги ст. 39 ЦК України, суд вважає, що є підстави для визнання його недієздатним. Згідно ст. 41 ЦК України над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка. Згідно з ч. 1 ст. 60 Цивільного кодексу України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 63 ЦК України опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників. Тлумачення зазначених норм права дає підстави для висновку, що недієздатні особи є особливою категорією людей (фізичних осіб), які внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу тимчасово або постійно не можуть самостійно на власний розсуд реалізовувати майнові та особисті немайнові права, виконувати обов`язки й нести юридичну відповідальність за свої діяння. Недієздатним особам мають надаватися правові можливості для задоволення індивідуальних потреб, реалізації та захисту їх прав і свобод. Хоча за станом здоров`я недієздатні особи не спроможні особисто реалізовувати окремі конституційні права і свободи, вони не можуть бути повністю позбавлені цих прав і свобод, тому держава зобов`язана створити ефективні законодавчі механізми та гарантії для їх максимальної реалізації. Згідно з частиною першою статті 67 ЦК України опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням. При призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряється органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Аналогічні положення зазначені у Правилах опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України від 26 травня 1999 року № 34/166/131/88. Отже, призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування. При внесенні подання орган опіки та піклування має врахувати якнайкращі інтереси особи, над якою встановлюється опіка З висновку органу опіки і піклування Виконавчого комітету Ланнівської селищної ради вбачається, що доцільно призначити опікуном [PERSON] її брата [PERSON] . Згідно виписки з медичної картки амбулаторного хворого вбачається, що [PERSON] , мати [PERSON] , має велику кількість захворювань, які унеможливлюють здійснення належного догляду за дочкою. Від [PERSON] , дочки [PERSON] , в матеріалах справи міститься заява, в якій вказує, що з 2006 року вона проживала з батьком [PERSON] окремо від матері, оскільки мати не могла за нею доглядати. Разом з тим зазначила, що не має змоги здійснювати догляд за матір`ю, так як проживає за межами України, має на утриманні малолітню дитину, та вважає, що недоцільним контакт її матері з дитиною та їх проживання в спільних умовах. Від сестри [PERSON] надійшла заява, в якій вона вказує, що проживає в іншій місцевості та працює вахтовим методом, що унеможливлює здійснення догляду за сестрою. Також зазначила, що має на утриманні неповнолітню дитину. В заяві, наданої суду [PERSON] , зазначено, що він на даний час здійснює постійний догляд за сестрою [PERSON] , забезпечує її матеріально. З довідки, виданої ВК Ланнівської сільської ради, вбачається, що [PERSON] проживає з матір`ю та сестрою [PERSON] . З урахуванням наведеного та на підставі зібраних доказів судом встановлено, що [PERSON] внаслідок стійкого хронічного психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, а тому\~зважаючи на вимоги ст. 39 ЦК України, суд вважає, що є підстави для визнання її недієздатною. На виконання вимог ст. 41 ЦК України, з метою забезпечення прав [PERSON] , враховуючи особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного, суд також вважає, що над [PERSON] необхідно встановити опіку та призначити її опікуном [PERSON] . Суд також вважає за необхідне зазначити, що згідно ч. ч. 6-7 ст. 300\~ЦПК України, строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має право подати опікун, представник органу опіки та піклування не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку, визначеного частиною першою цієї статті.

Outcome: approved