Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-29 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, мотивуючи позовні вимоги наступним: [PERSON] на праві власності належить квартира [ADDRESS] . 11.07.2024 року о 4 годині ранку в будинку [ADDRESS] трапилося затоплення квартири [ADDRESS] на 8 поверсі, внаслідок виконання будівельно-ремонтних робіт в квартирі [ADDRESS] на 9 поверсі, що підтверджується Актом про затоплення квартири [ADDRESS] від 11 липня 2024 року, складеним ОСББ «Путейка генерала», 52. Відповідно до акту від 11.07.2024 про затоплення квартири [ADDRESS] була заподіяна така шкода: Кімната спальні 15,22 м2: ?пошкоджена натяжна стеля внаслідок набору великої кількості води, ?вийшли із ладу 10 точкових світильників, ?пошкоджений весь ламінат в кімнаті, ?частково пошкоджена нова шафа для одягу, ?частково пошкоджена стінка. ?на дивані присутні плями від брудної води, присутні руді плями від брудної води на шпалерах, ?пошкоджені міжкімнатні двері - відновленню не підлягають. Дитяча кімната 10,50 м2: ?пошкоджена натяжна стеля внаслідок набору великої кількості води. ?вийшли із ладу 8 точкових світильників, ?присутні руді плями від брудної води на шпалерах, ?часткове пошкодження ламінату. ?пошкоджені міжкімнатні двері - відновленню не підлягають. Кухня 11,18 м2: ?в результаті затоплення затоплення пошкоджений подіум з гіпсокартону з точковим освітленням, ?вийшло із ладу 6 точкових світильників, ?пошкоджена натяжна стеля, ?відшарування шпалерного покриття, ?пошкоджені 2 покриття нової кухонної стінки, також нижні елементи, ?пошкоджені міжкімнатні двері та відновленню не підлягають, ?присутні плями від брудної води на трьох м?яких кріслах Ванна кімната 4,34 м2: ?пошкоджена натяжна стеля, ?вийшов з ладу плафон, ?тумба під умивальником потребує повної заміни, ?пошкоджені міжкімнатні двері - відновленню не підлягають. Коридор 5,60 м2 ?пошкоджена натяжна стеля, ?вийшли з ладу три точкових світильників, ?присутні плями від брудної води на шпалерах, на вхідних дверях пошкоджені штапики. Внаслідок залиття планшет SAMSUNG відновленню не підлягає. Відповідно до цього акту було встановлено, що причиною затоплення квартири [ADDRESS] є неналежне виконання будівельно-ремонтних робіт в квартирі [ADDRESS] , власницею якої с [PERSON] , що підтверджується Витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно Таким чином винною особою в затопленні квартири Позивачки являється саме [PERSON] і саме вона має відшкодувати спричинену матеріальну шкоду. Вказувала, що затоплення квартири [ADDRESS] , внаслідок ремонтних дій в квартирі [ADDRESS] , відбувається не вперше. 24.06.2024\~року робітники в квартирі [ADDRESS] заливали стяжку підлоги, внаслідок неналежного виконання будівельно - ремонтних робіт, були частково пошкоджені шпалери і три точкові світильники в дитячій кімнаті. Завдану шкоду позивачці, відповідачка досі не сплатила. Тому позивачка вимушена звернутися до суду для відшкодування їй матеріальної та моральної шкоди. Для встановлення розміру матеріальних збитків, за клопотанням позивача була призначена судова\~будівельно-технічна експертиза, відповідно до висновку судового експерта Калашнікова О.М. № №14-24 від 12.11.2024 матеріальна шкода спричинена залиттям квартири [ADDRESS] складає 282 162 грн. Своїми протизаконними діями, які полягають у систематичному залитті квартири, відповідачка заподіяла позивачці моральну шкоду, яка полягає у душевних стражданнях, яких позивач зазнала у зв`язку із знищенням і пошкодженням її майна, неможливості проживання у власній квартирі внаслідок чого порушився нормальний ритм життя, вона переживає від відсутності відшкодування шкоди та неможливості почати відновлення пошкодженої квартири. Моральну шкоду позивач оцінює в 100 000 грн. Просить суд стягнути з відповідачки [PERSON] на користь позивача [PERSON] 282 162 грн.у якості відшкодування майнової шкоди, завданої залиттям квартири; стягнути з відповідача на користь позивача 100 000 грн. у якості відшкодування моральної шкоди, завданої залиттям квартири; стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір та витрати на правову допомогу. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 21.08.2024 року відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Відповідачем скерований відзив, в якому вона просить відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки наданий позивачем акт не є допустимим доказом у справі, так як складений без участі відповідачки, в акті не вказані причини залиття, частина вказаних у акті пошкоджень не характерні для залиття, просила відмовити у задоволенні позовної вимоги щодо стягнення моральної шкоди, оскільки доказів на підтвердження суми заявленого морального відшкодування позивач суду не надав. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 19.09.2024 року по справі призначено судову\~будівельно-технічну експертизу, провадження на час проведення експертизи зупинено. 13.11.2024 року на адресу суду повернуті матеріали цивільної справи із висновком експерта, провадження в справі поновлено ухвалою від 19.11.2024 року. В подальшому, 27.12.2024 року представник відповідача [PERSON] звернувся до суду з заявою про призначення у справі повторної судової будівельно-технічної експертизи в даній справі та з клопотанням про виклик свідків. Ухвалою від 27.12.2024 у задоволенні клопотання представника відповідачки про виклик свідків та призначення повторної судової будівельно-технічної експертизи у справі за позовом\~ [PERSON] \~до [PERSON] \~про відшкодування\~матеріальної та\~моральної шкоди відмовлено. Позивачка та представник позивача адвокат Семенюк О.Г. в судовому засіданні позов підтримали, просили задовольнити. Представник відповідача адвокат Ліннік М.С. в судовому засіданні заперечував з підстав неналежного складання актів та необґрунтованості розміру матеріальної шкоди, яка є завищеною. Суд, дослідивши матеріали справи, вислухавши сторони та їх представників, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, в межах заявлених вимог, об`єктивно дослідивши і оцінивши докази, надані сторонами, які мають правове значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, в їх сукупності приходить до наступних висновків. Як визначено статті 55 Конституції України та статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). За змістом статті 12, 81, 89 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (стаття 80 ЦПК України). Під час розгляду справи судом встановлено, що [PERSON] на праві власності належить квартира [ADDRESS] , що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прва власності №130416357 від 11.07.2018. 11 липня 2024 року позивачка [PERSON] виявила затоплення квартири, внаслідок виконання будівельно-ремонтних робіт в квартирі [ADDRESS] на 9 поверсі та пошкодження в усіх кімнатах своєї квартири. Згідно з п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76, у разі залиття квартири складається відповідний акт. В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. До того ж, в акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Тож, за вказаним вище фактом, комісією в складі вкласників квартир: голова ОСББ Волощук В.М., кв. [ADDRESS] [PERSON] , кв. [ADDRESS] [PERSON] в присутності патрульної поліції 11.07.2024 складено Акт про те, що ними була обстежена квартира [ADDRESS] на предмет залиття з вище розташованої квартири [ADDRESS] . На день обстеження комісія встановила наступні пошкодження: ?пошкоджена натяжна стеля внаслідок набору великої кількості води, ?вийшли із ладу 10 точкових світильників, ?пошкоджений весь ламінат в кімнаті, ?частково пошкоджена нова шафа для одягу, ?частково пошкоджена стінка. ?на дивані присутні плями від брудної води, присутні руді плями від брудної води на шпалерах, ?пошкоджені міжкімнатні двері - відновленню не підлягають. Дитяча кімната 10,50 м2: ?пошкоджена натяжна стеля внаслідок набору великої кількості води. ?вийшли із ладу 8 точкових світильників, ?присутні руді плями від брудної води на шпалерах, ?часткове пошкодження ламінату. ?пошкоджені міжкімнатні двері - відновленню не підлягають. Кухня 11,18 м2: ?в результаті затоплення затоплення пошкоджений подіум з гіпсокартону з точковим освітленням, ?вийшло із ладу 6 точкових світильників, ?пошкоджена натяжна стеля, ?відшарування шпалерного покриття, ?пошкоджені 2 покриття нової кухонної стінки, також нижні елементи, ?пошкоджені міжкімнатні двері та відновленню не підлягають, ?присутні плями від брудної води на трьох м?яких кріслах Ванна кімната 4,34 м2: ?пошкоджена натяжна стеля, ?вийшов з ладу плафон, ?тумба під умивальником потребує повної заміни, ?пошкоджені міжкімнатні двері - відновленню не підлягають. Коридор 5,60 м2 ?пошкоджена натяжна стеля, ?вийшли з ладу три точкових світильників, ?присутні плями від брудної води на шпалерах, на вхідних дверях пошкоджені штапики. Причина залиття: неналежне виконання будівельно-ремонтних робіт в квартирі [ADDRESS] на 9- тому поверсі, власницею якої є [PERSON] . Додатково зазначено, що затоплення відбувається не вперше 24.06.2024 року робітникі в квартирі [ADDRESS] заливали стяжку підлоги, внаслідок неналежно виконаних будівельно-ремонтних робіт було пошкоджено шпалери та 3 точкових світильники в дитячій кімнаті. Для встановлення розміру матеріальних збитків, за клопотанням позивача була призначена судова\~будівельно-технічна експертиза, відповідно до висновку судового експерта Калашнікова О.М. № №14-24 від 12.11.2024 матеріальна шкода спричинена залиттям квартири [ADDRESS] складає 282 162 грн. В судовому засіданні відповідачка та її представник підтвердили, що власником квартири [ADDRESS] є відповідачка [PERSON] . Тобто, як власник квартири, відповідач несе повну матеріальну відповідальність, за шкоду спричинену іншим мешканцям будинку, яка сталася саме внаслідок залиття квартири позивача, яка знаходиться поверхом нижче. Акт, складений 11.07.2024 відповідачем не оскаржений, зауважень щодо обставин подій до акту відповідачем під час його складання внесено не було. Таким чином, суд приходить до висновку, що факт залиття квартири [ADDRESS] , є належним чином зафіксованим. Відповідно до статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі. Відповідно до частини другої статті 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Згідно зі статтею 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Відповідно до положень частин першої, другої, четвертої та п`ятої статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Статтею 322 ЦК України передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до статті 151 ЖК УРСР громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом. Частиною другою статті 383 ЦК України встановлено, що власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. Згідно з пунктом 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених постановою Kабінету Mіністрів України від 08.10.1992 № 572, власники квартир, наймачі та орендарі зобов`язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримуватись правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємств по обслуговуванню житла. Частиною третьою статті 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушенні, має право на відшкодування заданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги. (Постанова Верховного Суду від 27.03.2019 року справа № 643/19078/15-ц, провадження № 61-17962св18). Потерпілий подає докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду. Згідно ст.1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Відповідно до вимог статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Згідно пункту 9 постанови № 6 Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» коли відшкодування шкоди в натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості на час розгляду справи втраченого майна, робіт, які необхідно провести, щоб виправити пошкоджену річ, усунути інші негативні наслідки неправомірних дій заподіювача шкоди. Як при відшкодуванні в натурі, так і при відшкодуванні заподіяних збитків грішми потерпілому на його вимогу відшкодовуються неодержані доходи у зв`язку з заподіянням шкоди майну. Як зазначалося вище, для встановлення розміру матеріальних збитків, за клопотанням позивача була призначена судова\~будівельно-технічна експертиза, відповідно до висновку судового експерта Калашнікова О.М. № №14-24 від 12.11.2024 матеріальна шкода спричинена залиттям квартири [ADDRESS] складає 282 162 грн. Сторона відповідач не спростувала належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивачки, не надала інших належних та допустимих доказів щодо причин залиття та розміру спричиненої позивачці майнової шкоди або доказів її відшкодування. За таких обставин, суд, встановивши факт залиття квартири позивача, причину та розмір завданої шкоди її майну та враховуючи, що відповідач як власник квартири на час виникнення спірних правовідносин не довела відсутність її вини у заподіянні шкоди, дійшов висновку про наявність передбачених законом підстав для задоволення позовних вимог та стягнення з відповідача майнової шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири у розмірі 282 162 гривень. Частиною 1 ст. 23 Цивільного кодексу України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Згідно п. 3 ч. 2 ст. 23 Цивільного кодексу України, моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Частинами 3, 4 ст. 23 Цивільного кодексу України встановлено, що моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Згідно положень ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, крім випадків, встановлених законом. Відповідно до роз`яснень викладених уп.3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 р. № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» (із відповідними змінами), під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Наведені вище обставини свідчать про те, що винними діями відповідача позивачу було завдано моральну шкоду, яка відобразилась в негативних емоціях та переживаннях із приводу пошкодження майна та неможливістю реалізації права повноцінного користування майном, що завдавало позивачу незручності у повсякденному житті; у додатковому емоційному навантаженні у зв`язку із бездіяльністю відповідача, необхідністю витрачати додатково час і зусилля для організації свого життя. Розмір відшкодування за завдану моральну шкоду позивач оцінила у 100 000 тисяч гривень. На думку суду, в даному випадку розмір моральної шкоди визначений з врахуванням вимог розумності, виваженості і справедливості, який є достатнім для відновлення душевного стану позивача складає 6000 гривень. Щодо розподілу судових витрат, то відповідно до частини 1 статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Статтею 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При зверненні до суду із вказаним позовом позивачкою був сплачений судовий збір у розмірі 1211,20\~грн.,\~що підтверджується\~квитанцією від\~12.08.2024.\~Оскільки за\~наслідками розгляду\~справи суд\~дійшов висновку\~про часткове\~задоволення позовних\~вимог,\~то вказані\~витрати мають\~бути стягнуті\~з відповідачки\~на користь\~позивачки пропорційно до задоволеної частини (75%), що складає 908,40 гривень. На підставі вищевикладеного,

Outcome: partial