Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-24 00:00:00

У листопаді 2018 року позивач звернувся до суду з указаним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що 12.03.2014 між Житомирським районом електричних мереж, який є виробничим структурним підрозділом АТ «Житомиробленерго», та відповідачем укладено договір про постачання електричної енергії № 235 до об`єкта, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . У присутності відповідача 23.02.2017 представниками енергопостачальника оформлено акт про пломбування та технічну перевірку засобів обліку електричної енергії, згідно з яким відповідач прийняв на відповідальне зберігання цілісний та неушкоджений розрахунковий засіб обліку та пломби (індикатори). 04.09.2017 працівниками енергопостачальної організації в присутності відповідача за адресою: [ADDRESS] виявлено порушення пунктів 10.2.9, 6.40 Правил користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ) шляхом пошкодження цілісності кожуха електролічильника, що зафіксовано в акті про порушення ПКЕЕ № 019633. Спільною комісією АТ «Житомиробленерго» та ДП «Житомирстандартметрологія» в присутності відповідача 21.0.2017 проведена експертиза засобу вимірювальної техніки (далі - ЗВТ) - приладу обліку типу NiK 2301АП1В зав. № 1090352. За її наслідками було прийнято рішення направити зазначений прилад до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз для проведення дослідження. Висновком експертного дослідження підтверджено пошкодження корпуса приладу обліку та факт втручання в його роботу. 16.05.2018 на засіданні комісії з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, за участю відповідача, прийнято рішення визнання правомірним акта від 04.09.2017 № 019633 та про здійснення нарахування згідно з пунктом 2.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, нараховано суму до сплати 557417,32 грн, яка відповідачем не сплачена. Тому позивач просить стягнути з відповідача на свою користь вартість необлікованої електричної енергії в сумі 557417,32 грн, витрати на проведення експертизи у розмірі 8170,80 грн та судовий збір у розмірі 8483,82 грн. Постановою Верховного Суду у складі колегії Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 05.04.2023 рішення Корольовського районного суду міста Житомира від 17.03.2021 та постанову Житомирського апеляційного суду від 18.05.2022 скасовано, справу передано на новий розгляд до суду першої інстанції. Ухвалою судді Богунського районного суду міста Житомира Семенцової Л.М. від 24.05.2023 прийнято справу до свого провадження та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження. У судовому засіданні представники позивача підтримали вимоги позову з викладених у позовній заяві обставин. Відповідач та його представник у судовому засіданні заперечували проти задоволення позову. Представник відповідача, зокрема, пояснив, що доводи сторони позивача про втручання відповідачем в електронну схему електролічильника вигадані, безпідставні, а надані докази у виді акта № 019633 від 04.09.2017 про порушення ПКЕЕ та висновку експертного дослідження № 1573/17-25/57/18-25 від 30.03.2018 судового експерта Житомирського відділення Київського НДІ судових експертиз [PERSON] містять відомості, що не відповідають дійсності. Представники позивача в лютому 2017 року в господарстві [PERSON] зняли раніше встановлений новий електролічильник і встановили принесений ними електролічильник НІК 2301 АП1В, заводський №1090352 2014 року випуску, який уже був у користуванні. Наявні в матеріалах справи судові рішення свідчать, що АТ «Житомиробленерго» неодноразово зверталось з позовами до суду до інших відповідачів, звинувачуючи їх у втручанні в електронну схему електролічильників серії НІК 2301 АП1В та інших у яких були внесені зміни. Судами виносились ухвали про призначення експертиз, висновки яких свідчили, що ті зміни в електронні схеми могли бути внесені заводом виробником. У наданих ним для прикладу мотивувальних частинах судових рішень є відомості про проведення судовими експертами експертиз електролічильників, але немає жодного слова про дослідження експертами конструкторської та технологічної документації, на підставі якої проводилося виготовлення електролічильників. Підставою для спору між сторонами є первинний документ у виді акта № 019633 від 04.09.2017 з відомостями про порушення ПКЕЕ, що виразилось в порушенні цілісності електролічильника, заводський № 1090352, 2014 року випуску, але в акті немає жодного слова про місцезнаходження пошкодження та в чому саме воно виразилося. Експерт [PERSON] у свєму висновку зазначив про непорушність металевих і полімерних пломб заводу-виробника. Тому не було необхідності порушувати навішенні позивачем пломби, якщо залишати непорушеними заводські. Щодо відомостей про розрізання цоколя лічильника звернув увагу на речення: «При цьому, в пазах кожуха залишилась частина цоколя, приклеєного в заводських умовах.». Вказаний запис [PERSON] підтверджується відомостями, відображеними в дослідницькій і підсумковій частині комплексної судової експертизи № 9204/9205 від 16.08.2019, в яких експерт [PERSON] вказала: «На поверхні частини цоколя, цілісність якого порушено і яка утримується в пазах кожуха, є нашарування речовини жовтувато-білого кольору, що являється епоксидним клеєм. Встановити, чи мають спільну родову належність речовина, якою склеєно частини цоколю у вилученому 04.09.2017 від [PERSON] електролічильнику НІК 2301 АП1В, заводський номер 1090352, 2014 року випуску, з речовиною, яка використовувалася заводом виробником при виготовлені цього лічильника, не надається за можливе з причини, вказаній в синтезуючій частині висновку.». За таких обставин виникає закономірне питання, в який спосіб експерт [PERSON] визначив, що нашарування на цоколі і в пазах кожуха - це речовина повторного склеювання? Якщо [PERSON] зробив розріз і бачив у пазах ту речовину після, як він стверджує, проведеного розрізу [PERSON] , то мусить бути після заводського повторне склеювання! Але куди ж вони зникло? Чому його не побачила експерт [PERSON]? Невже те склеювання було заховане? Якщо місця склеювання цоколя і кожуха вказаного електролічильника від судових експертів не було заховане, то довідку заступника директора з технічних питань ТОВ «НІК - Електроніка» [PERSON] про з`єднання частин корпусу лічильника шляхом лазерного зварювання не можна вважати належним і допустимим доказом. У дослідницькій частині проведеної експертом [PERSON] експертизи немає навіть згадки про дослідження конструкторської і технологічної документації на виготовлення електролічильників серії НІК 2301 АП1В, але в підсумковій частині (відповіді на питання 5, 6) зробив висновок про втручання в розрахункову схему електролічильника шляхом встановлення додаткових непередбачених заводом-виробником електронних елементів, що дало можливість використовувати електроенергію поза обліком. Представник зазначив про недостовірність доводів заступника директора підприємства з технічних питань ТОВ «НІК-ЕЛЕКТРОНІКА» [PERSON] від 05.12.2019 про з`єднання цоколя і кожуха шляхом лазерного зварювання, а також акцентував увагу на неправдивість побудованих на вигаданих припущеннях висновків експертів [PERSON] та [PERSON] про внесення змін в електричну схему у вилучений у [PERSON] електролічильник. Тому просив відмовити в задоволенні позову. Суд, заслухавши представників позивача, відповідача та його представсника, дослідивши письмові матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до наступного висновку. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Частиною 2 ст. 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Судом встановлено, що 12.03.2014 між Житомирським РЕМ, який є виробничим структурним підрозділом АТ «Житомиробленерго», та [PERSON] було укладено договір № 235 про постачання електричної енергії до об`єкта, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] (а. с. 7-10 т. 1). Відповідно до пункту 7.1 договору облік електроенергії, спожитої споживачем та (або) субспоживачами, приєднаними до електричних мереж споживача, здійснюється згідно з вимогами ПУЕ та ПКЕЕ. У разі порушення споживачем вимог нормативно-технічних документів, щодо встановлення та експлуатації засобів обліку, їх покази не використовуються при розрахунках за спожиту електроенергію, а обсяги спожитої електроенергії визначаються постачальником електричної енергії розрахунковим шляхом (додатки 4, 15) згідно з нормативними документами. 02.12.2014 працівники Житомирського РЕМ вилучили в [PERSON] за адресою: [ADDRESS] лічильник типу NіК 2302АРП1 для додаткового обстеження, про що склали акт-повідомлення від 02.12.2014 (а. с. 119 т. 1), а лічильник направили на експертизу ЗВТ, що зафіксовано в акті про пломбування лічильника від 02.12.2014 (а. с. 121 т. 1). Цього ж дня за вказаною адресою був встановлений інший лічильник, про що складено акт про пломбування електролічильника типу NiK 2301АП1В зав. № 1090352, пломба держповірки за ІV квартал 2014 року, згідно з яким клемну кришку цоколь, кожуха електролічильника опломбовано пломбою постачальника С18705936, матеріал кріплення - стальний канат, магнітний індикатор М8400969 ІМВ NIK, із 4-ма трикутними пелюстками розміщеними симетрично по колу. Цим актом підтверджується додаткове пломбування ввідного рубильника (захисного кожуха) пломбою постачальника С18705937, С18705938, С13410325, С13410326, матеріал кріплення - стальний канат. Акт про пломбування від 02.12.2014 підписано [PERSON] , згідно чого він прийняв на відповідальне зберігання цілісні та неушкоджені розрахункові засоби обліку та пломби (індикатори) (а. с. 120 т. 1). Передання на зберігання [PERSON] розрахункового засобу обліку та зазначені пломби за актом про пломбування від 02.12.2014 засобами фотофіксації не фіксувалися. Із відомостей, що містяться у вказаному акті, не вбачається, який саме засіб обліку встановлений, тобто новий чи такий, що раніше використовувався. 23.12.2017 представниками ПАТ «ЕК «Житомиробленерго» в присутності [PERSON] складено акт № 037749 про пломбування та технічну перевірку засобів обліку електричної енергії, знята пломба С18705936. Порушень під час здійснення пломбування та технічної перевірки стану лічильника не виявлено (а.с. 11 т. 1). 04.09.2017 Житомирським РЕМ ПАТ «ЕК «Житомиробленерго» в присутності відповідача складено акт про порушення ПКЕЕ № 019633, а саме за адресою: [ADDRESS] виявлено порушення [PERSON] пунктів 10.2.9, 6.40 ПКЕЕ шляхом пошкодження цілісності кожуха електролічильника. Акт про порушення від 04.09.2017 підписаний шістьма представниками енергопостачальника. Відповідно до вимог пункту 6.42 ПКЕЕ, відповідача повідомлено про час та дату засідання комісії з розгляду вказаного акта, а саме 18.09.2017 о 10 годині (а. с. 12, 13 т. 1). За наслідками проведеної перевірки прилад обліку типу NiK 2301АП1В зав. № 1090352 був знятий, укладений в пакет, який опломбований пломбою енергопостачальника № С39401565, що підтверджується актом про пломбування від 04.09.2017 № 7336 (а. с. 13 т. 1). На засіданні комісії Житомирського РЕМ із розгляду актів про порушення ПКЕЕ, яке відбулося 18.09.2017 у зв`язку з незгодою [PERSON] з виявленим порушенням, прийнято рішення направити прилад обліку на проведення експертизи засобів вимірювальної техніки, а рішення щодо нарахування відкласти до отримання результатів експертизи, що зафіксовано протоколом від 18.09.2017 № 984 (а. с. 14 т. 1). Прилад обліку типу NiK 2301АП1В зав. № 1090352 був укладений в пакет, пакет опломбований пломбою енергопостачальника № С39400031, що зафіксовано актом про пломбування від 18.09.2017 № 7340 (а. с. 16 т. 1). 18.09.2017 на комісії з розгляду акта оформлено акт-повідомлення про направлення на експертизу лічильника електроенергії, в якому зазначено мету проведення експертизи, та повідомлено [PERSON] про місце, дату та час проведення експертизи, згідно підпису відповідача в акті-повідомленні (а. с. 15 т. 1). 21.09.2017 спільною комісією АТ «Житомиробленерго» та ДП «Житомирстандартметрологія» у присутності відповідача проведено експертизу ЗВТ приладу обліку типу NiK 2301АП1В зав. № 1090352, за наслідками якої прийнято рішення направити прилад обліку типу NiK 2301АП1В зав. № 1090352 до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз для проведення дослідження, що зафіксовано актом проведення експертизи ЗВТ № 210/09 (а. с. 21 т. 1). Висновком експертного дослідження від 30.03.2018 № 1573/17-25/57/18-25, складеним за результатами проведення комплексного трасологічного та електротехнічного дослідження Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз, встановлено, що в корпус досліджуваного електролічильника здійснене втручання, яке полягало в розкритті його корпуса шляхом розпилювання бокових поверхонь вздовж межі між цоколем та або кожухом. На місцях зрізу утворились подряпини, зроблені доволі тонким різальним інструментом, який обертався; виявлені пошкодження надають можливість знімати кожух та отримати доступ у внутрішню частину лічильника сторонніх осіб для втручання в електронну схему ланцюгів обліку або обліковий механізм; фактичними ознаками втручання сторонніх осіб в роботу лічильника є внесення конструктивних змін в принципову електронну розрахункову схему електролічильника NiK 2301АП1В зав. № 1090352, здійснених шляхом установки додаткових електронних елементів «АТМЕL 1322 TINY13А», «IQRPTH 2EAT», резисторів, у вторинних колах, трансформаторів струму із подальшим формуванням цифрових імпульсів і за допомогою джерела інфрачервоного випромінювання типу пульта дистанційного управління із подаванням сигналу на інфрачервоний приймач здійснювати дистанційне керування роботою досліджуваного приладу обліку, що і надавало можливості здійснювати позаоблікове або частково позаоблікове споживання електроенергії. Позаоблікове споживання (частково позаоблікове) полягало у шунтуванні або розриві кіл, які надають інформацію для опрацювання аналогово-цифрового перетворювача, що надходить із трансформаторів струму (а. с. 22-44 т. 1). [PERSON] повторно запрошено на засідання комісії з розгляду акта про порушення ПКЕЕ від 04.09.2017 № 019633, яка була призначена на 16.05.2018, що слідує із запрошення на комісію від 25.04.2018 № 2226, отриманого ним під підпис 25.04.2018 (а. с. 45 т. 1). На засіданні комісії з розгляду акта про порушення ПКЕЕ від 16.05.2018, яке відбулося за участі відповідача, комісією прийнято рішення про визнання правомірним акта від 04.09.2017 № 019633, оскільки висновком трасологічного та електротехнічного дослідження підтверджено пошкодження корпуса приладу обліку та факт втручання в його роботу. Прийнято рішення провести нарахування згідно з вимогами пункту 2.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ України від 04.05.2006 № 562, а саме, по дозволеній потужності для даної точки обліку з урахуванням коефіцієнта використання електрообладнання за період 6 місяців, що передували дню виявлення порушення. Коефіцієнт використання струмоприймачів прийняти - 0,75. Вказане рішення зафіксовано протоколом засідання комісії від 16.05.2018 № 13/18 (а. с. 46 т. 1). Згідно розрахунку за актом від 04.09.2017 № 019633 загальна сума збитків становить 557417,32 грн (а. с. 47 т. 1). Відповідно до висновку комплексної судової експертизи з дослідження полімерних матеріалів та виробів із них та електротехнічної експертизи від 16.08.2019, проведеної Харківським науково-дослідним інститутом судових експертиз ім. Засл. Проф. М. С. Бокаріуса на підставі ухвали Корольовського районного суду міста Житомира від 01.04.2019, встановлено, що на поверхні частини цоколя, цілісність якого порушена і яка утримується в пазах кожуха, є нашарування речовини жовтувато-білого кольору, що є епоксидним клеєм. Встановити, чи мають спільну родову належність речовина, якою склеєно частини цоколя у вилученому 04.09.2017 від [PERSON] електролічильнику NiK 2301АП1В зав. № 1090352 2014 року випуску, з речовиною, яка використовувалася заводом-виробником при виготовленні цього лічильника, неможливо. Електролічильник NiK 2301АП1В зав. № 1090352, що був встановлений у [PERSON] , був у попередньому використанні. У схему вказаного електролічильника внесені конструктивні зміни, що не передбачені заводом-виробником (а.с. 124-132, т. 1). У листі заступника директора підприємства з технічних питань ТОВ «НІК-Електроніка» [PERSON] від 05.12.2019 зазначено, що корпус лічильника NiK 2301АП1В зав. № 1090352 виконаний у новому корпусі та з`єднаний шляхом лазерного зварювання, клей при цьому не використовувався, нашарування речовини жовто-білого кольору, що є епоксидним клеєм, не відповідає технічним характеристикам поєднання корпуса та свідчить про розкриття корпуса лічильника. Зазначені конструктивні зміни до вказаного лічильника дають можливість здійснювати позаоблікове чи частково позаоблікове споживання електроенергії. Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії на момент виникнення спірних правовідносин регулювалися статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією, затвердженими постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 № 28 (далі - ПКЕЕ), та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ України від 04.05.2006 № 562. Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Згідно з положенням ч. 2 ст. 27 зазначеного Закону України відповідальність за порушення законодавства про електроенергетику, визначено, що правопорушеннями в електроенергетиці, зокрема, є: крадіжка електричної енергії. Відповідно до пункту 1.3 ПКЕЕ постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом. Пунктом 3.31 ПКЕЕ встановлено, що розрахунковий засіб обліку електричної енергії має бути опломбований на кріпленні кожуха лічильника пломбою з тавром центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері технічного регулювання, а на затискній кришці - пломбою електропередавальної організації. Пломби з тавром електропередавальної організації мають бути встановлені також на пристроях, що закривають первинні і вторинні кола живлення засобу обліку, приводи і кнопки управління комутаційних апаратів та кришки автоматів, встановлених у цих колах, двері комірок трансформаторів напруги, кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, лінії зв`язку автоматизованих систем обліку та всі інші пристрої і місця, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин схеми обліку. Підготовка місць для опломбування здійснюється власником електроустановки згідно з переліком, наданим електропередавальною організацією. Перелік місць пломбування може бути розширений за обґрунтованою пропозицією однієї із сторін. У зазначених місцях можуть бути встановлені пломби інших заінтересованих сторін. У пункті 3.32 ПКЕЕ передбачено, що при пломбуванні та/або встановленні індикаторів та приладів обліку з вмонтованими індикаторами оформляється акт про пломбування та встановлення індикаторів. В акті про пломбування та встановлення індикаторів мають бути зазначені: місце встановлення кожної пломби та/або індикаторів, сторона, яка їх встановила, сторона, відповідальна за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб і індикаторів на них. Акт про пломбування та встановлення індикаторів підписується керівниками або уповноваженими особами сторін, які брали участь у пломбуванні приладу обліку. Згідно з пунктом 3.3 ПКЕЕ відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені. Споживач зобов`язаний забезпечувати функціонування власних розрахункових засобів обліку електричної енергії відповідно до вимог нормативно-технічних документів та паспортних даних заводу-виробника відповідних засобів обліку, а також збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування (підпункти 9, 26 пункту 10.2 ПКЕЕ). У разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656 (пункт 6.40 ПКЕЕ). У пункті 6.41 ПКЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. Відповідно до пункту 6.42 ПКЕЕ на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Пунктом 3.30 ПКЕЕ передбачено, що експертиза засобу обліку в частині дослідження його відповідності нормованим метрологічним характеристикам та умовам експлуатації здійснюється у присутності уповноважених представників власника засобу обліку або організації, яка відповідає за його збереження, постачальника електричної енергії, електропередавальної організації, представника територіального органу, уповноваженого центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері технічного регулювання, на проведення державних приймальних і контрольних випробувань і повірки засобів вимірювальної техніки та на проведення атестації методик виконання вимірювань, що використовуються у сфері та/або поза сферою поширення державного метрологічного нагляду. Експертиза засобу обліку в частині дослідження матеріалів, речовин, із яких виготовлені засіб обліку та/або пломби, здійснюється спеціалізованими організаціями, які мають право на виконання таких робіт. Числові та описові дані, отримані під час експертизи, висновки зазначаються у відповідному документі. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта, визначення розміру коштів, належних до оплати, здійснення платежів вирішуються у судовому порядку. Порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, врегульовано відповідною Методикою № 562. Згідно з положеннями пункту 3.1 Методики № 562 цей нормативно-правовий акт застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН, зокрема: пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта)) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів). Також згаданим пунктом визначено, що факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою. Аналіз положень пункту 3.1 Методики № 562 дає підстави для висновку, що факт втручання споживача у роботу приладів обліку, у тому числі й дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку, у разі невизнання ним такого факту, в обов`язковому порядку має бути підтверджений експертизою. Схожі висновки викладені в постановах Верховного Суду від 16.01.2019 у справі № 749/943/16-ц, від 26.06.2019 у справі № 461/7533/16. Факт втручання споживача в роботу приладу обліку має бути підтверджено висновком відповідної експертизи, проведеної спеціалізованою організацією. Під час вирішення питання щодо законності застосування до споживача заходів реагування за порушення ним ПКЕЕН (встановлення факту протиправності поведінки), зокрема в частині позаоблікового використання електричної енергії, суд оцінює усі докази, надані сторонами в обґрунтування їх доводів та заперечень у їх сукупності, при цьому враховує, що одним із способів доказування є реалізація особою права на звернення із клопотанням про проведення судової експертизи. Факт установлення індикаторів має бути зафіксований в акті про пломбування, що підтверджує факт установлення таких індикаторів на прилади обліку та передачу таких приладів обліку, пломб та індикаторів на збереження, який складається в двох примірниках представниками енергопостачальника в присутності споживача (власника або наймача) або уповноваженої ним особи та підписується ними. За наслідками касаційного розгляду Верховним Судом у складі колегії Першої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 05.04.2023 встановлено, що факт позаоблікового споживання електричної енергії у зв`язку із втручанням у роботу лічильника та внесення конструктивних змін в його електронну розрахункову схему, а також спосіб такого позаоблікового споживання, зокрема, можливість здійснювати дистанційне керування роботою досліджуваного приладу обліку із використанням додаткових електронних елементів типу пульта дистанційного управління із подаванням сигналу на інфрачервоний приймач, встановлений і підтверджується висновком спеціалізованої експертної установи (висновок від 30.03.2018 № 1573/17-25/57/18-25), який під час розгляду справи належними і допустимими доказами не спростовано. Також, як зазначено Верховним Судом у постанові від 05.04.2023, висновки зазначеного експертного дослідження не суперечать висновкам комплексної судової експертизи з дослідження полімерних матеріалів та виробів з них та електротехнічної експертизи від 16.08.2019, проведеної Харківським науково-дослідним інститутом судових експертиз ім. Засл. проф. М. С. Бокаріуса, яким також підтверджується факт внесення конструктивних змін до електролічильника, встановленого в [PERSON] , що не передбачені заводом-виробником. Водночас у постанові від 05.04.2023 Верховний Суд вказав на необхідність під час нового розгляду справи судом перевірити, якими доказами відповідач доводить, що конструктивні зміни у засіб обліку електричної енергії здійснені не за його ініціативою і що за результатами використання такого лічильника саме ним як споживачем не відбулось позаоблікове споживання електроенергії або що збитки у зв`язку з таким використанням завдано не з його вини, а також зазначив про необхідність здійснити перевірку розміру нарахованих збитків, визначеного розрахунком, на предмет відповідності проведених розрахунків Методиці визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 4 ст. 263 ЦПК України). Велика Палата Верховного Суду в постанові від 05.10.2022 в справі № 906/513/18 зробила висновки про те, що Правила користування електричною енергією, затверджені постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 № 28 (далі -ПКЕЕ), передбачають, що пошкодження чи зрив пломб, відповідальність за збереження і цілісність яких відповідно до акта про пломбування покладено на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені, є окремими порушеннями ПКЕЕ, які полягають у невиконанні зазначеними суб`єктами передбаченого пунктом 3.3 і підпунктом 26 пункту 10.2 ПКЕЕ обов`язку зі збереження пломб, що відповідно до пунктів 6.40, 6.41 ПКЕЕ та підпунктів 1, 2 пункту 2.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562 є підставою для застосування її положень та нарахування вартості необлікованої електричної енергії (плати за поставлену електричну енергію). Положення підпункту 2 пункту 2.1 Методики слід тлумачити таким чином, що у разі виявлення вказаного в цьому підпункті порушення - відсутності встановлених пломб з відбитками тавр енергопостачальника на затискній кришці, інших пристроях і місцях, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин схеми обліку - підлягають застосуванню передбачені Методикою способи визначення вартості необлікованої електричної енергії без необхідності встановлювати, чи мало місце безоблікове споживання електричної енергії. З огляду на встановлення Верховним Судом у постанові від 05.04.2023 факту втручання в роботу електролічильника NiK 2301АП1В зав. № 1090352, внесення конструктивних змін в його електронну розрахункову схему, та оскільки стороною відповідача не доведено належними і допустимими доказами того, що конструктивні зміни у зазначений засіб обліку електричної енергії здійснені не за ініціативою відповідача і що за результатами використання такого лічильника саме ним як споживачем не відбулось позаоблікове споживання електроенергії або що збитки у зв`язку з таким використанням завдано не з його вини, а також, враховуючи наведений вище висновок Великої Палати Верховного Суду, суд не приймає до уваги посилань представника відповідача та дійшов до висновку про допущення відповідачем як споживачем електричної енергії порушення ПКЕЕ, внаслідок чого позивачу було заподіяні збитки у вигляді вартості необлікованої електричної енергії. Розрахунок обсягу необлікованої електричної енергії проведено позивачем відповідно до пункту 2.5 Методики, яким передбачено, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2.1 цієї Методики, крім виявлення випадків фіксації індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (W доб, кВт год) визначається за формулою W доб = P * t доб * K в, де: P - потужність (кВт), t доб - тривалість роботи обладнання протягом доби (год), K в (K в.i) - коефіцієнт використання струмоприймачів. Як убачається з акту про порушення від 04.09.2017, відповідачем не надано інформації щодо паспортних даних струмоприймачів для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів та не ввімкнено максимальне навантаження, що не дало змоги обчислити потужність, виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складання акту про порушення ПКЕЕ струмоприймачів на максимальну потужність. Розрахунок проведений за період 6 місяців, що передували виявленню порушення, так як останню технічну перевірку було проведено 23.02.2017 згідно акту про пломбування та технічну перевірку засобів обліку електричної енергії від 23.02.2017, виходячи з установлених тарифів на електричну енергію як для непромислового споживача за період допущеного споживачем порушення правил та з урахуванням того, що згідно додатку № 3.1 до договору про постачання електричної енергії № 235 від 12.03.2014 дозволена до використання потужність на об`єкт за адресою: [ADDRESS] встановлена 75 кВт, а тривалість роботи обладнання для даної точки становить 24 год. 7 днів на тиждень (а. с. 47, 49 т. 1). Отже, відповідач, будучи стороною договору від 12.03.2014 про постачання електричної енергії № 235 до об`єкта, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , та споживачем електричної енергії, допустив порушення ПКЕЕ, внаслідок чого позивачу було заподіяні збитки в розмірі 557417,32 грн, які в добровільному порядку ним не відшкодовані, тому він має нести цивільно-правову відповідальність у вигляді сплати вартості необлікованої електричної енергії На підставі ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути пропорційного до розміру задоволених вимог 8170,80 грн судових витрат за проведення експертного дослідження та 8361,26 грн судового збору (а. с. 1, 48 т. 1).

Outcome: approved