Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-13 00:00:00

[PERSON] звернулася в суд із позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості по оплаті за житло. Позовні вимоги мотивувала тим, що 12.06.2023 вона передала відповідачці у найм строком на один рік належну їй квартиру [ADDRESS] . Угода найму була оформлена письмовим договором оренди нерухомого майна. Згідно п. 4.2 договору відповідач зобов`язався своєчасно, не пізніше 12 числа кожного місяця, що передує звітному, авансом вносити їй плату за житло в сумі 12000,00 грн. на місяць. Внаслідок несплати відповідачем за користування нерухомим майном орендної плати утворилася заборгованість за період з 12.06.2023 по 12.08.2023 у сумі 24000,00 грн. На сьогодні угода не розірвана, квартира їй не передана згідно акту приймання передачі, ключі від квартири їй не повернуті, орендна плата не сплачена. Також, не компенсовані їй комунальні платежі, сплачені нею 19.07.2023 та 24.07.2023 за користування комунальними послугами. Просила розірати договір найму квартири [ADDRESS] , укладений 12.06.2023 між нею та відповідачкою [PERSON] .. Стягнути з відповідачки [PERSON] на її користь заборгованість по оплаті за житло в сумі 24000,00 грн. та заборгованість за комунальні послуги, нараховані за користування квартирою в сумі 1278,66 грн., а також, судові витрати. Позивачка в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позов підтримала. Відповідачка, яка належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилася повторно, а тому справу слід розглянути заочно у відсутності відповідачки. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобами не проводилось. Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд, дослідивши наявні у справі докази, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Відповідно до договору оренду нерухомого майна від 12.06.2023 орендодавцем [PERSON] передано, а орендарем [PERSON] прийнято в строкове платне користування квартиру площею 1/2 26,8 кв. м., розміщену за адресою: [ADDRESS] , що знаходиться у власності орендодавця на підставі витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 1385709246101 від 23.10.2017р. Майно передається в оренду з метою використання його під житло та проживання в ньому [PERSON] . Згідно п. 3.1 Договору місячний розмір орендної плати за користування приміщенням сплачується за домовленістю 12 числа кожного місяця в розмірі 12000,00 грн. Відповідно до п. 3.2, 3.3 Договору за домовленістю сторін Орендар відшкодовує витрати за електропостачання, газопостачання, водопостачання (за показником лічильника) та послуги телефонного зв`язку, кабельного телебачення, Інтернету, сигналізацію, квартплату, теплопостачання. Орендна плата за наступнипй місяць оренди сплачується орендарем орендодавцю (або його довіреній особі) не пізніше 12 числа кожного поточного місяця. Згідно п. 9.1 Договору, Договір діє з дня його підписання сторонами до 12 червня 2024 року. Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 11.08.2022 [PERSON] на праві приватної спільної часткової власності належить квартира, загальною площею 28,6 кв.м., що знаходиться в [ADDRESS] . Відповідно до акту прийому-передачі майна від 12.06.2023 [PERSON] передає, а [PERSON] приймає у тимчасове платне користування квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Передане помешкання, а саме: квартира відповідає вимогам, які ставились орендарем, придатна для житла, зауважень до стану орендар не має, квартира після капітального ремонту. Згідно платіжних інструкцій від 19.07.2023, 24.07.2023 [PERSON] здійснено платежі за централізоване водопостачання та водовідведення, за спожитий газ, за утримання будинків та прибудинкових територій За змістом ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Статтею 759 ЦК України передбачено, що за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору найму (оренди). Так за договором найму наймодавець здійснює передачу майна наймачеві у користування. Договір майнового найму (оренди) може бути як реальним (тобто вважатися укладеним з моменту передачі майна наймачу в користування), так і консенсуальним. Договір найму (оренди) є оплатним, оскільки наймодавець за виконання своїх обов`язків по передачі майна наймачеві має отримати від останнього зустрічне надання у вигляді орендної плати. Договір найму (оренди) є двостороннім, оскільки в ньому існують два зустрічних обов`язки, однаково істотних та важливих: обов`язок наймодавця передати майно у користування наймачу та обов`язок наймача вносити орендну плату. Обидва ці обов`язки взаємно обумовлюють один одного та є економічно еквівалентними. Договором або законом може бути встановлено періодичний перегляд, зміну (індексацію) розміру плати за користування майном (частина третя статті 762 ЦК України). Згідно з ч. 1 ст. 810 ЦК України за договором найму (оренди) житла одна сторона - власник житла (наймодавець) передає або зобов`язується передати другій стороні (наймачеві) житло для проживання у ньому на певний строк за плату. Договір найму житла укладається у письмовій формі (ч. 1 ст. 811 ЦК України). Відповідно до ч. 3 ст. 815 ЦК України наймач зобов`язаний своєчасно вносити плату за житло. Наймач зобов`язаний самостійно вносити плату за комунальні послуги, якщо інше не встановлено договором найму. За змістом ч. 1-3 ст. 820 ЦК України розмір плати за користування житлом встановлюється у договорі найму житла. Якщо законом встановлений максимальний розмір плати за користування житлом, плата, встановлена у договорі, не може перевищувати цього розміру. Одностороння зміна розміру плати за користування житлом не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Наймач вносить плату за користування житлом у строк, встановлений договором найму житла. Якщо строк внесення плати за користування житлом не встановлений договором, наймач вносить її щомісяця. Відповідно до частини першої статті 821 ЦК України договір найму житла укладається на строк, встановлений договором. Плата за користування майном може вноситися за вибором сторін у грошовій або натуральній формі. Форма плати за користування майном встановлюється договором найму (ч. 2 ст. 762 ЦК України). Згідно з пунктом 1 частини другої статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини. Відповідно до частини першої статті 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина перша статті 202 ЦК України). Відповідно до статті 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей. Відповідно до частин першої, другої статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Положеннями статті 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги та заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно з ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Як було встановлено судом, 12.06.2023 року між позивачем та [PERSON] був укладений договір оренди квартири [ADDRESS] та відповідно до Акту прийому-передачі від 12.06.2023 року орендодавець передав у строкове платне користування квартиру, а орендар прийняв в оренду житлове приміщення. Враховуючи вказане, суд визнав встановленими обставини перебування вищевказаної квартири в оренді відповідача з 12.06.2023 року по даний час. Так, відповідно до п. 5.7 у разі припинення (розірвання) договору оренди Орендар сплачує орендну плату до дня повернення майна за Актом прийому-передачі включно. Системний аналіз умов оренди, свідчать, що його умовами передбачено можливість розірвання договору за умови передачі майна (квартири) за Актом прийому -передачі. Доказів належної оплати за договором суду не надано. Враховуючи, що відповідач прострочив виконання зобов`язання по оплаті за договором, суд доходить висновку про обґрунтованість позовних вимог щодо розірвання договору найму квартири та стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості по сплаті орендної плати у розмірі 24000 грн. Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1073,60 грн.

Outcome: approved