Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-24 00:00:00

1.Описова частина Стислий виклад позицій учасників справи [PERSON] (далі позивачка) звернулася до суду з позовом до Новгород-Сіверської міської ради Чернігівської області (далі відповідач) про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини її батька [PERSON] . Свої позовні вимоги мотивує тим, що [INFO] помер її батько [PERSON] . Вона звернулася до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, однак їй було відмовлено у зв`язку тим, що нею не було подано у визначений законодавством строк заяви про прийняття спадщини. При цьому вона пропустила вказаний строк, оскільки батько помер в смт. Тельманове Донецької області на непідконтрольній Україні території. Відповідно будь-які видані на цій території документи є недійсними і не створюють правових наслідків, у зв`язку з чим вона змушена була звертатися до суду стосовно встановлення факту смерті, що потребувало значних витрат часу. Також у зв`язку з початком бойових дій вона була змушена переїхати, при цьому реалізація прав громадян на спадкування ускладнилася через масову евакуацію, відключення державних реєстрів, відсутність нотаріусів на робочих місцях, проблеми зі зв`язком та транспортом і постійні обстріли. \~ \~ \~ \~У судове засідання позивачка не з`явилися, при цьому подала заяву про розгляд справи без її участі в якій вказала, що позов підтримує повністю та просить його задовольнити. Представник відповідача Новгород-Сіверської міської ради Чернігівської області у судове засідання не з`явився, при цьому подав заяву про розгляд справи без його участі, в які просить вирішити справу на розсуд суду. Заяви та клопотання учасників справи Учасники справи інших заяв та клопотань до суду не подавали. Процесуальні дії у справі Ухвалою суду від 20 вересня 2024 року відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання та визначено відповідачу строк для подання відзиву на позов. Ухвалою суду від 10 жовтня 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи, на підставі частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного пристрою не здійснювалося. 2. Мотивувальна частина Фактичні обставини, встановлені судом, зміст спірних правовідносин та оцінка аргументів і доказів учасників справи \~ \~ \~ \~Як встановлено, [INFO] в смт. Тельманове Тельманівського району Донецької області помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 29 березня 2024 року Погребищенським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Вінницькому районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (а.с. 6). \~ \~ \~ \~Позивачка є донькою [PERSON] , що підтверджується її свідоцтвом про народження та свідоцтвом про шлюб з якого вбачається, що після одруження з [PERSON] позивачка змінила своє дівоче прізвище « [PERSON] » на прізвище свого чоловіка « [PERSON] » (а.с. 7-8). \~ \~ \~ \~Жодних інших доказів, зокрема щодо спадкоємців [PERSON] та складу його спадщини матеріали справи не містять. Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно частин першої та другої статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи. Частиною першою статті 1221 ЦК України передбачено, що місцем відкриття спадщини є останнє відоме місце проживання спадкодавця. За змістом частини третьої статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Частинами першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Наслідки пропуску строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Згідно частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Таким чином, позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Саме такі висновки викладено у постановах Верховного Суду від 30 квітня 2020 року у справі №352/382/18, від 25 березня 2020 року у справі № 140/871/16-ц, від 15 січня 2020 року у справі № 200/9984/16-ц та від 03 жовтня 2018 року у справі № 2516/1356/12-ц. Суд зазначає, що відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами. Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Про неналежного відповідача можна говорити тільки в тому випадку, коли суд може вказати особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача. Таким чином, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві. Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача (пункт 40 постанови Великої Палати Верховного Суду\~від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц). \~ \~ \~ \~Саме такі висновки містяться у постанові Верховного Суду від 07 жовтня 2020 року, винесеній у справі №705/3876/18. З досліджених у судовому засіданні матеріалів справи вбачається, що відомості про спадкоємців, які б прийняли спадщину [PERSON] , відсутні, у зв`язку з чим належним відповідачем у даній справі буде територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Зі свідоцтва про смерть [PERSON] вбачається, що останній помер в смт. Тельманове Тельманівського району Донецької області, тобто на території Тельманівської селищної ради Донецької області, яка зареєстрована як юридична особа з 21 травня 1997 року і на день розгляду справи діяльності даної ради не припинена. \~ \~ \~ \~Отже, саме Тельманівська селищна рада Донецької області є належним відповідачем у справі за даним позовом, а не Новгород-Сіверська міська рада Чернігівської області, до якої пред`явлено позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини [PERSON] . \~ \~ \~ \~Оскільки в ході судового розгляду було встановлено, що Новгород-Сіверська міська рада Чернігівської області, до якої позивачкою пред`явлено позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини [PERSON] , є неналежним відповідачем, при цьому належним відповідачем є Тельманівська селищна рада Донецької області, до якої позичка позовних вимог у рамках даної справи не пред`являла, суд приходить до висновку про необхідність відмовити в задоволенні позову повністю. Судові витрати Позивачкою здійснено судові витрати на сплату судового збору у розмірі 1 211 грн. 20 коп., при цьому відповідачем судові витрати не здійснювалися. Оскільки позов задоволення не підлягає, відповідно до частини другої статті 141 ЦПК України підстави для стягнення з відповідача на користь позивачки судових витрат відсутні. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed