Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-12 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з позовом до [PERSON] в якому просить зобов`язати відповідача надати доступ до внутрішньобудинкових мереж водопостачання та водовідведення, що проходять у межах квартири [ADDRESS] , а також мереж водопостачання та водовідведення, які облаштовано у стінах та підлозі ванної кімнати та кухні за цією ж адресою, шляхом демонтажу керамічної плитки та штукатурки у місцях проходження комунікацій, для визначення причин затоплення нежитлового приміщення, що знаходиться поверхом нижче в термін не пізніше 7 днів з дня прийняття рішення судом, та у присутності представника Бучацької міської ради та уповноваженої особи зі сторони позивача. Свої вимоги позивач мотивує тим, що вона є власником нежитлового приміщення магазину « [INFO] » у будинку [ADDRESS] . Відповідач по справі [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що знаходиться над нежитловим приміщенням, що належить позивачці. Зазначає, що з квітня 2020 року відбувається періодичне затоплення її нежитлового приміщення. 19.05.2020 року комісією у складі заступника міського голови по виконавчій роботі Гриньків П.М., головного інженера КП «Бучацький ККП» Качмар А.М. за участю позивача та відповідача проведено обстеження нежитлового приміщення на предмет затоплення, за результатами якого встановлено, що у перекритті, на стелі та стіні, де проходять стояки видно сліди замокання. Також було обстежено ванну кімнату та кухню квартири відповідача, водопровідні та каналізаційні труби підсобного приміщення магазину позивача, але підтікань не виявлено. [PERSON] своєї вини не визнає. У липні 2023 року затоплення приміщення позивача почалися знову. 02.08.2023 року позивач звернулася до виконавчого комітету Бучацької міської ради та КП «Бучацький комбінат комунальних підприємств» щодо вжиття заходів впливу на відповідача стосовно проведення ним ремонтних робіт мереж водопостачання та водовідведення, на що отримала відмову, у зв`язку з тим, що будинок [ADDRESS] на балансі підприємства не перебуває. В подальшому з метою вжиття заходів впливу на відповідача позивач звернулася до органів Національної поліції, які зафіксували факт затоплення. У процесі проведення перевірки було здійснено обстеження квартири [ADDRESS] , наявних слідів витоків не виявлено. Крім того, позивач зазначає, що будинок [ADDRESS] знятий з балансу КП «Бучацький ККП» в управління ОСББ чи управителя не передавався, конкурс на призначення управителя не оголошувався. У зв`язку із тим, що співвласники будинку самостійно здійснюють управління вказаним будинком, 04.06.2024 року уповноваженою позивачем особою [PERSON] , за участю головного спеціаліста відділу архітектури та містобудування Бучацької міської ради Давидяк Т.М. та в присутності співвласників багатоквартирного будинку [ADDRESS] проведено обстеження нежитлового приміщення позивача на предмет затоплення, встановлено, що внаслідок затоплення пошкоджено стелю підсобного приміщення площею 4 м?, стіну площею 5 м?, підлогове покриття площею 4 м?, а також стелю у приміщенні магазину площею 2 м?. Для зясування причин затоплення оглянуто квартиру [ADDRESS] та [ADDRESS] на другому та третьому поверсі. У квартирі [ADDRESS] витоків не виявлено. Власник квартири [ADDRESS] відмовився добровільно надавати доступ до обстеження комунікацій. 10.06.2024 йому надіслано письмову вимогу надати доступ до мереж, на вказане повідомлення відповідач не реагує. Ухвалою суду від 26.06.2024 року відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче судове засідання. 17.07.2024 року від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого відповідач вважає дану заяву безпідставною та необґрунтованою. Зазначає, що позовна заява може бути задоволена лише у випадку дотримання недопущення безпідставного втручання у мирне володіння майном у спосіб що буде пропорційним меті цього втручання, а наслідки такого втручання не покладуть на відповідача на надмірний тягар особистого характеру, а позовні вимоги таким критеріям не відповідають. Зазначає, що позивач вимагає на підставі припущення щодо пошкодження внутрішніх мереж водопостачання та водовідведення, що знаходяться між першим та другим поверхами будинку здійснити неправомірне втручання у мирне володіння майном шляхом завдання шкоди такому майну, а пропозиції щодо відшкодування витрат позивач не надає. Крім того, вказує на те, що позивачем не доведено факту порушення її прав як власника нежитлового приміщення у зв`язку із ненаданням відповідачем доступу до внутрішньомережевих труб водопостачання та водовідведення шляхом демонтажу плитки та штукатурки у ванній кімнаті та на кухні квартири [ADDRESS] . Зазначає, що акт залиття нежитлового приміщення долучений до позовної заяви не може вважатись належним доказом, оскільки складений з порушенням норм права. У зв`язку із пред`явленням безпідставного позову, відповідач просить стягнути з позивача судові витрати на правову допомогу. 22.07.2025 року від позивача надійшла відповідь на відзив, згідно якої, позивач не погоджується з твердженнями представника відповідача про те, що її право не порушено відповідачем. Зазначає, що твердження представника відповідача про те, що її доводи ґрунтуються на припущеннях не відповідають дійсності, адже як вбачається із актів про залиття, причини затоплення встановити неможливо, а сукупність наведених фактів надає підстави вважати, що причина затоплення знаходиться у межах квартири відповідача. Щодо витрат на правничу допомогу, про які зазначає представник відповідача, вважає їх значно завищеними та необґрунтованими. \~ \~ \~ \~Ухвалою Бучацького районного суду Тернопільської області від 25.11.2024 року закрито підготовче провадження по цивільній справі за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] про зобов`язання вчинити дії. \~ \~ \~ \~Позивач у судовому засіданні позов підтримала, з підстав наведених у ньому, просила його задовольнити. \~ \~ \~ \~Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечив з підстав наведених у відзиві, оскільки він є необґрунтованим та безпідставним. \~ \~ \~ \~Суд, заслухавши позивача, представника відповідача, дослідивши письмові докази, прийшов до наступних обставин. \~ \~ \~ \~Як вбачається із витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, нежитлове приміщення за адресою [ADDRESS] , на праві власності належить [PERSON] . \~ \~ \~ \~Із матеріалів справи вбачається, що [PERSON] звернулася до Бучацької міської ради для вирішення питання про огляд нежитлового приміщення на предмет затоплення. Як вбачається з Акту від 19 травня 2020 року комісія в складі: заступника міського голови по виконавчій роботі [PERSON] , головного інженера КП «Бучацький ККП» Качмар А.М., та за участю працівників КП «Бучацький ККП» Мельник Г.І., [PERSON] , [PERSON] , в присутності власниці магазину «Подарунки» [PERSON] та [PERSON] , що проживає по [ADDRESS] , про обстеження магазину «Подарунки» на предмет затоплення, при обстеженні встановлено, що в перекритті, на стелі та стіні, де проходять стояки видно плями замокання, на день комісійного огляду і труби і штукатурка на стелі та стінах суха. Обстеживши кухню та ванну кімнату квартири [ADDRESS] , яка належить [PERSON] , не виявлено замокання та власник квартири вини не визнає. Крім того, зазначено, що причину затоплення встановити неможливо, так як воно відбулося значно раніше. Із відповіді в.о. начальника КП «Бучацький комбінат комунальних підприємств» від 14.08.2023 року наданій [PERSON] на звернення, вбачається, що таке не підлягає задоволенню, так як на балансі КП «Бучацьке ККП» житловий будинок по [ADDRESS] не перебуває та підприємство не може вплинути на жителя [ADDRESS] [PERSON] щодо ремонтних робіт водяної системи, так як це буде незаконним втручанням у приватну власність особи, а тому підстави для складання акту відсутні. 20.10.2023 [PERSON] отримала на звернення відповідь з аналогічним змістом від КП «Бучацький ККП». Із відповіді Бучацької міської ради від 06.10.2023 року на заяву [PERSON] , вбачається, що будинок за адресою [ADDRESS] знятий з балансу КП «Бучацький ККП» Бучацької міської ради. 10.05.2024 року [PERSON] надійшла відповідь з відділення поліції №2 (м. Бучач) про те, що її повідомлення за фактом підтоплення магазину « [INFO] » в [ADDRESS] прийнято та розглянуто. Як вбачається із відповіді, в процесі проведення перевірки було проведено обстеження квартири [ADDRESS] , яка належить [PERSON] , в результаті якого наявних слідів витоку води не виявлено. Із відповіді Бучацької міської ради від 03.06.2024 року наданої на запит [PERSON] , вбачається, що багатоквартирний будинок по [ADDRESS] був знятий з балансу КП «Бучацький ККП» 30.11.2017 року. Станом на 01.06.2024 року управителя в багатоквартирному будинку по [ADDRESS] немає. До матеріалів справи додано Акт про залиття нежитлового приміщення від 04.06.2024, який складений [PERSON] , уповноваженою особою власника нежитлового приміщення за адресою [ADDRESS] , за участю представника Бучацької міської ради Давидяк Т.М. та у присутності власника квартири [ADDRESS] [PERSON] та квартири [ADDRESS] [PERSON] будинку [ADDRESS] . Згідно доданого акту, з 29.04.2024 року і по день складення акту відбувається затоплення підсобного приміщення магазину «Подарунки», що знаходиться на першому поверсі багатоквартирного будинку [ADDRESS] . Для з`ясування причин затоплення здійснено та зафіксовано обстеження квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] на другому та третьому поверхах, що розташовані над нежитловим приміщенням магазину. У квартирі [ADDRESS] витоків не виявлено, під час обстеження квартири [ADDRESS] , власником якої є [PERSON] явних слідів підтікань не виявлено. Встановлено, що система водопостачання та водовідведення у квартирі [ADDRESS] облаштована у підлозі квартири та закладена плиткою, власник квартири відмовився добровільно надавати доступ до комунікації для встановлення причин затоплення, внаслідок чого, затоплення встановити неможливо. 10.06.2024 року [PERSON] надіслала відповідачу [PERSON] вимогу про надання доступу до комунікацій, в тому числі і до тих, які знаходяться у підпільному каналі та під підлогою у ванній кімнаті і закладені плиткою, а також під ванною для встановлення причин затоплення та усунення негативних наслідків. \~ \~ \~ \~Згідно з частиною першою\~статті 15 ЦК України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої\~статті 16 ЦК України, частини першої\~статті 4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. \~ \~ \~ \~Як вбачається, із долученої до матеріалів справи відповіді Бучацької міської ради, вбачається, що будинок за адресою [ADDRESS] знятий з балансу КП «Бучацького ККП» Бучацької міської ради на підставі рішення сесії Бучацької міської ради № 1081 від 03.10.2017. Станом на 01.06.2024 року управителя в багатоквартирному будинку немає. Відповідно до ч. 2, ст. 382 ЦК України усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав. Відповідно до ч.2 ст. 4 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» власники квартир та нежитлових приміщень є співвласниками спільного майна багатоквартирного будинку. Відповідно до ст. 7 вказаного Закону \~співвласники зобов`язані: забезпечувати\~належне утримання\~та належний\~санітарний,\~протипожежний і\~технічний стан\~спільного майна\~багатоквартирного будинку; забезпечувати\~технічне обслуговування\~та у\~разі необхідності\~проведення поточного\~і капітального\~ремонту спільного\~майна багатоквартирного\~будинку; додержуватися\~вимог правил\~утримання багатоквартирного\~будинку і\~прибудинкової території,\~правил пожежної\~безпеки,\~санітарних норм; забезпечувати поточний огляд і періодичне обстеження прийнятого в експлуатацію в установленому законодавством порядку багатоквартирного будинку протягом усього життєвого циклу будинку та нести відповідальність за неналежну експлуатацію згідно із законом. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року за № 927/11207 (далі - «Правила»), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). У додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; дата аварії, її характер та причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття та про обсяг робіт для усунення його наслідків. Відповідно до змісту акту від 04.06.2024 року, вбачається, що комісія у складі головного спеціаліста відділу архітектури та містобудування Бучацької міської ради Давидяк Т.М., [PERSON] , продавець магазину та у присутності власника квартири [ADDRESS] [PERSON] та квартири [ADDRESS] [PERSON] будинку [ADDRESS] склали акт щодо залиття нежитлового приміщення магазин « [INFO] » за адресою [ADDRESS] . Вбачається, що у квартирі [ADDRESS] витоків не виявлено. Під час обстеження квартири [ADDRESS] [PERSON] явних слідів підтікань не виявлено, встановлено, що система водопостачання та водовідведення у квартирі [ADDRESS] облаштована у підлозі квартири та закладена плиткою та власник квартири добровільно надавати доступ до комунікації для встановлення причин затоплення відмовився. Разом з цим, наданий позивачем Акт не містить відомостей про дату аварії, а також висновків про винну особу та обсяги робіт, необхідні для усунення наслідків залиття, а також відсутні відомості про відмову відповідача від підпису складеного акту. У зв`язку із тим що вказаний акт не відповідає вимогам законодавства такий не може бути належним доказом наявності вини відповідача у залитті приміщення позивача. Інших належних доказів неправомірності дій відповідача щодо залиття належного позивачу приміщення матеріали справи не містять. Щодо вимоги позивача про зобов`язання відповідача надати доступ до внутрішньобудинкових мереж водопостачання та водовідведення, що проходять у межах квартири [ADDRESS] , зокрема до тих, які знаходяться у стінах та підлозі ванної кімнати та кухні у цій квартирі шляхом демонтажу керамічної плитки та штукатурки у місцях пошкодження комунікацій, для визначення причин затоплення, суд зазначає наступне. Позивач причину залиття нежитлового приміщення з вини відповідача не довів. Доводи позивача про вину відповідача ґрунтуються виключно на припущеннях. Враховуючи, що детально обстежити мережі водопостачання та водовідведення у квартирі відповідача не виявилось за можливе, оскільки вони знаходяться у стінах та підлозі, які закладені керамічною плиткою та знаходження зазначених мереж водопостачання та водовідведення у квартирі відповідача, що є його власністю, який сам здійснює свої зобов`язання щодо ремонту свого майна, тому суд доходить висновку, що відсутні підстави для задоволення таких вимог позивача. \~Відповідно до ч. 2 ст. 383 ЦК України, власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. Відповідно до ч. 1 ст. 386 ЦК України \~держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності. Згідно частин першої-третьої статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Частиною першою статті 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. За нормами статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України). \~ \~ \~ \~Таким чином, судом встановлено, що для з`ясування причин, внаслідок чого відбулося затоплення нежитлового приміщення позивача та для того щоб встановити порушення відповідачем прав позивача внаслідок затоплення, у позивача виникла необхідність в отриманні доступу для обстеження квартири відповідача, однак відповідач не надав такого доступу. Водночас в матеріалах справи відсутні будь-які належні та допустимі докази, що підтверджують вину відповідача або надають підстави вважати що відповідач порушив будь-які норми чинного законодавства. \~ \~ \~ \~Надання доступу до мереж водопостачання та водовідведення шляхом демонтажу керамічної плитки у квартирі відповідача в даному випадку є непропорційним втручанням у здійснення права власності відповідача. \~ \~ \~ \~Таким чином, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, суд приходить до висновку, що позовні вимоги\~\~ [PERSON] до [PERSON] про зобов`язання вчинити певні дії задоволенню не підлягають, за недоведеністю. Крім вищенаведеного, суд вважає, що позивачем обрано не належний спосіб захисту свого порушеного права і навіть у випадку задоволення позовних вимог цивільно-правовий спір не буде вирішено, оскільки згідно тверджень позивача їй завдається шкода та чиняться перешкоди у користуванні своїм майном. Щодо вимоги представника відповідача [PERSON] про стягнення з позивача витрат на правову допомогу, суд зазначає наступне. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. П. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Згідно з ч. ч. 1-6 ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може за клопотанням іншої сторони зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення не співмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Витрати за надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою, чи тільки має бути сплачено (п. 1 ч. 2 ст. 137 ЦПК України). Таким чином, склад витрат, пов`язаних з оплатою за надання професійної правничої допомоги, входить до предмету доказування у справі, що свідчить про те, що такі витрати повинні бути обґрунтовані належними та допустимими доказами. Наведене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду викладеною у Постанові від 02 вересня 2020 року у справі 329/766/18. Представником відповідача в підтвердження понесених витрат на правничу допомогу додано наступні документи: договір про надання правничої допомоги від 08.07.2024 року; ордер на надання правничої допомоги; акт виконаних робіт, згідно договору від 08.07.2024 року, згідно якого витрати на правничу допомогу становлять 8000 грн.; платіжна інструкція від 08.07.2024 року про оплату наданих послуг. Позивач в ході судового розгляду щодо розміру витрат на правову допомогу відповідача заперечень не висловлював. Зваживши ступінь складності справи та надані представником відповідача докази на підтвердження понесених витрат на правничу допомогу, час та зусилля, витрачені на надання правової допомоги поза судовим засіданням, враховуючи принцип співмірності, суд вважає, що на користь відповідача з позивача слід стягнути суму витрат на правову допомогу в розмірі 8000 гривень. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~

Outcome: approved