Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-13 00:00:00

22 жовтня 2024 року адвокат Каленяк Е.А., який діє в інтересах [PERSON] , через систему «Електронний суд» звернувся з позовом до Городківської сільської ради, у якому просить визначити для [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті [PERSON] , який помер [INFO] в селищі Крижопіль Тульчинського району Вінницької області. В обґрунтування заявленого позову вказує, що [INFO] помер батько позивачки [PERSON] - [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої увійшла земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 3,2856 га, кадастровий номер 0521982000:08:001:0080, розташована на території Джугастрянської сільської ради. На день смерті [PERSON] проживав один за адресою: [ADDRESS] , інші зареєстровані особи за вказаною адресою відсутні. Позивачка [PERSON] до початку воєнного стану, введеного на території України в зв`язку зі збройною агресією російської федерації, проживала за адресою: [ADDRESS] . Місто Харків з 24 лютого 2022 року і до цього часу перебуває під обстрілами, на території Харківської області досі ведуться бойові дії, тому позивачка разом з малолітнім сином [PERSON] , [INFO] , виїхала до Федеративної Республіки Німеччини, де отримала посвідку на проживання та проживає по теперішній час. У зв`язку з відсутністю необхідних документів, зокрема свідоцтва про смерть батька, свого свідоцтва про народження, документів, що підтверджують право власності на земельну ділянку, довідок про місце проживання батька на момент смерті, великою відстанню між своїм постійним місцем проживання та Україною, необхідністю догляду за малолітнім сином, через брак коштів, позивачка не могла приїхати в Україну та у встановлений законом шестимісячний строк звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті батька. Вказані обставини просить визнати поважними причинами пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини та визначити позивачці додатковий строк - три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання нотаріусу такої заяви. Ухвалою судді Крижопільського районного суду від 25 жовтня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Крижопільського районного суду від 19 листопада 2024 року підготовче засідання у справі було відкладено в зв`язку з витребуванням доказів. 03 грудня 2024 року дану справу було знято з розгляду через відсутність електроенергії у Крижопільському районному суді Вінницької області. Ухвалою Крижопільського районного суду від 20 грудня 2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті. В судове засідання, призначене на 14 січня 2025 року, сторони не з`явилися. Представник позивачки - адвокат Каленяк Е.А. через систему «Електронний суд» направив заяву про розгляд справи без участі сторони позивача на підставі наявних у справі доказів. Позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить задовольнити. Представник відповідача - Городківської сільської ради - Петрунь Н.А. подала до суду заяву про розгляд справи у відсутності представника Городківської сільської ради за наявними у справі документами. Не заперечує проти задоволення позовних вимог. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши надані докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] в селищі Крижопіль Тульчинського району Вінницької області помер батько позивачки [PERSON] - [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої увійшла земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 3,2856 га, кадастровий номер 0521982000:08:001:0080, розташована на території Джугастрянської сільської ради. На день своєї смерті [PERSON] проживав без реєстрації один по [ADDRESS] . Спадкова справа до майна померлого [INFO] [PERSON] не заводилась. 30 серпня 2024 року приватним нотаріусом Тульчинського районного нотаріального округу Вінницької області Питель М.С. було відмовлено [PERSON] у прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] через пропуск нею строку для прийняття спадщини та відсутність правовстановлюючих документів на спадкове майно. Вказані обставини підтверджуються: копією свідоцтва про смерть [PERSON] серії [NUMBER] від 09 січня 2023 року, копією свідоцтва про народження позивачки серії [NUMBER] від 17 липня 1992 року, де її батьками вказані [PERSON] та [PERSON] , копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 31 серпня 2019 року, з якого вбачається, що прізвище позивачки після реєстрації шлюбу змінилося з « [PERSON] » на « [PERSON] », копією витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 112760645 від 05.02.2018 року, копіями довідок Джугастрянського старостинського округу Городківської сільської ради від 09 вересня 2024 року № № 171, 172 про місце проживання та склад сім`ї [PERSON] на день його смерті, рішенням Крижопільського районного суду Вінницької області від 26 грудня 2017 року у справі № 134/1681/17, яким встановлено факт, що Державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯА № 920796, кадастровий номер 0521982000:08:001:0080, виданий на підставі розпорядження Крижопільської районної державної адміністрації від 06.05.2005 року № 96 на ім`я [PERSON] , належить [PERSON] , постановою приватного нотаріуса Тульчинського районного нотаріального округу Вінницької області Питель М.С. від 30.08.2024 року № 112/02-31 про відмову у вчиненні нотаріальної дії, повідомленням приватного нотаріуса Тульчинського районного нотаріального округу Вінницької області Питель М.С. від 17.12.2024 року № 177/01-16 про те, що спадкова справа до майна померлого [INFO] [PERSON] не заводилася. Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18), від 03 березня 2020 року у справі № 145/148/20 (провадження № 61-16153св20), від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20). Відповідно до роз`яснень, даних у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. З матеріалів справи вбачається, що позивачка [PERSON] є спадкоємицею першої черги за законом після смерті батька [PERSON] . На час відкриття спадщини позивачка не була зареєстрована та не проживала разом із померлим. Судом встановлено, що визначений законом строк на прийняття спадщини [PERSON] пропустила через війну, яка розпочалась 24 лютого 2022 року та триває на час розгляду справи. Місце проживання позички [PERSON] зареєстровано за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується витягом з реєстру територіальної громади № 2024/008959328 від 28.07.2024. Оскільки м. Харків з 24 лютого 2022 року і до цього часу перебуває під обстрілами, на території Харківської області досі ведуться бойові дії, позивачка разом з малолітнім сином [PERSON] , [INFO] (свідоцтво про народження серії [NUMBER] від 08 січня 2020 року) виїхала за кордон, де проживає по теперішній час. У зв`язку з великою відстанню між своїм постійним місцем проживання та Україною, необхідністю догляду за малолітнім сином, через брак коштів, позивачка не могла приїхати в Україну та у встановлений законом шестимісячний строк звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті батька. Причини пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини суд визнає поважними. При цьому, суд враховує принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що [PERSON] пропустила строк для прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] з поважних причин, тому їй слід визначити додатковий строк - три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання нею нотаріусу заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved