Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-29 00:00:00

В грудні 2024 до суду в інтересах позивача [PERSON] звернувся адвокат Салій С. А. з позовом до Городищенської міської ради про визначення додаткового строку, терміном у три місяці з набрання рішення суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] у с. Хлистунівка Городищенського району Черкаської області. В обгрунтування позову позивач зазначив, що [PERSON] була його матірю та після її смерті [INFO] відкрилася спадщина, яка складається з житлового будинку з надвірними спорудами по [ADDRESS] . 13 липня 2020 року в приміщенні Хлистунівської сільської ради він написав заяву про прийняття спадщини після смерті матері, для подальшого подання її до нотаріальної контори. Вказану заяву посвідчила секретар Хлистунівської сільської ради Ломакіна І. І. та запевнила, що передасть її до Городищенської державної нотаріальної контори, де її відповідно зареєструють, і в подальшому нотаріус видасть свідоцтво про прийняття спадщини за законом після смерті матері [PERSON] . Весь цей час вважав себе таким, що прийняв спадщину. Інших спадкоємців, які б прийняли спадщину після смерті [PERSON] не має. Для оформлення права власності 31.10.2024 року як спадкоємець звернувся до державного нотаріуса Городищенської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцва пр право на спадщину за законом. Проте, нотаріус оглянувши подані документи, повідомила, що в установлений законом термін спадщину не прийняв та не подав належний документ про фактичне прийняття спадщини, та відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадщини. Враховуючи вказані обставини, змушений звернутися до суду з метою визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Строк для прийняття спадщини пропущено з обєктивних причин, тому просив суд визнати їх поважними. 12.12.2024 в справі відкрито загальне позовне провадження з призначенням до підготовчого судового засідання на 30.12.224 року. У підготовче судове засідання сторони не зявилися, подали заяви, просили розглядати справу без їх участі. Представник позивача подав додаткові докази, позов підтримав в повному обсязі. Відповідач Городищенська міська рада, проти задоволення позову [PERSON] не заперечує. У звязку із неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, згідно частини 2 статті 247 ЦПК України, не здійснювалось. Згідно частини 3 статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення, зокрема у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до частини 4 статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Дослідивши матеріали справи суд приходить наступного висновку. Відповідно до статті 55 Конституції України, статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (стаття 5 ЦПК України) Способи захисту щодо даних спірних правовідносин визначені Цивільним Кодексом України. Із матеріалів справи встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , у віці 73 роки, про що складено відповідний актовий запис № 56, місце державної реєстрації Виконавчий комітет Хлистунівської сільської ради Городищенського району Черкаської області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 30.06.2020 року. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне їй спадкове майно. Відповідно до статті 1223 ЦК України, право на спадкування виникає в день відкриття спадщини. За даними довідки № 399 від 17.12.2024 року, на момент смерті покійна [PERSON] згідно погосподарського обліку проживала одиноко та була зареєстрована по [ADDRESS] . [PERSON] (позивач) являється сином покійної [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження [NUMBER] від 06.09.1975 року та являється спадкоємцем за законом першої черги. Інших спадкоємців не встановлено. Згідно Витягу про реєстрацію в Спадкового реєстру № 78957414 від 31.10.2024, реєстрація спадкової справи номер 73214783 у спадковому реєстрі, спадкодавець [PERSON] , дата смерті [INFO] , реєстратор Городищенська державна нотаріальна контора, зареєстровано спадкову справу номер у нотаріуса 255/2024. Відповідно до статтей 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно зі статтей 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини. Відповідно до частини 1 статті 1269, частини 1 статті 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. 31.10.2024 року спадкоємцю за законом [PERSON] , постановою державного нотаріуса Городищенської державної нотаріальної контори Бідною М. О. відмовлено у вчиненні нотарільної дії, про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої [PERSON] на житловий будинок з надвірними спорудами по [ADDRESS] , так як спадкоємець в установлений законом термін спадщину після померлої матері не прийняв. Згідно зі статтею 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" судам розяснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини 3 статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до частини 1 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Як вбачається з копії заяви, позивач [PERSON] як спадкоємець за законом 13 жовтня 2020 року, подав до нотаріальної контори, через Хлистунівську сільську раду Городищенського району Черкаської області, прийняв секретар Ломакіна І. І., заяву про прийняття спадшини, яка відкрилася після смерті [INFO] матері [PERSON] . Проте, вказана заява не була передана до нотаріальної контори. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування. Враховуючи те, що в законодавстві не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини, їх поважність повинна визначатися судом у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи. Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 26 червня 2019 року № 61-38298св18, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Таким чином, у звязку з визнанням відповідачем позову, яке не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, враховуючи встановлені фактичні обставини справи та причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, які суд визнає поважними, а також беручи до уваги принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд вважає, що визначення додаткового строку для прийняття спадщини, не буде суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загально-правовим засадам, та приходить висновку про можливість визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини, а позовні вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, підлягають задоволенню. Позивач не заявляв про розподіл судових витрат, а тому суд вважає можливим залишити понесені судові витрати за позивачем.

Outcome: approved