Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-23 00:00:00

Стислий виклад позицій сторін. 13.03.2024 [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою, в обґрунтування якої зазначила, 12 травня 2001 року між сторонами було зареєстровано шлюб. 20.12.2001 рішенням Малинської міської ради [PERSON] надана земельна ділянка в [ADDRESS] . Станом на 17.02.2009 на даній земельній ділянці збудовано житловий будинок. 24.06.2011 за [PERSON] зареєстровано право власності на земельну ділянку в [ADDRESS] з кадастровим номером 1823410100:01:005:0545. 28.10.2019 рішенням Малинського районного суду Житомирської області по справі № 283/1818/19 шлюб між сторонами розірвано. 24.01.2024 постановою Житомирського апеляційного суду [PERSON] виділено у приватну власність частину будинку та господарських споруд , що склало 50/100 ідеальних частин згідно з варіантом розподілу, які знаходяться на земельній ділянці в [ADDRESS] . Сторони перебувають у конфлікті з 2019 року, тому будь-яке спілкування між ними відсутнє, і як наслідок поділити земельну ділянку можливо лише в судовому порядку. Мотив поділу земельної ділянки виник у зв`язку із поділом житлового будинку. Поділ земельної ділянки, на якій розташований житловий будинок, можливий лише у тому разі, якщо житловий будинок технічно можливо поділити. Останнє з`ясувалося лише 24 січня 2024 року за постановою Житомирського апеляційного суду. Повний текст постанови якого був отриманий мною лише 07 березня 2024 року. А тому причин пропущення, переривання, поновлення позовної давності є поважними і підтвердженими належними та відповідними доказами. З урахуванням змін до Сімейного кодексу України правовий режим приватизованої земельної ділянки змінювався. При цьому тільки в період часу з 8 лютого 2011 року до 12 червня 2012 року включно земельна ділянка, набута внаслідок безоплатної передачі її одному з подружжя із земель державної або комунальної власності, в тому числі приватизації, визнавалась спільної сумісною власністю подружжя. Оскільки,\~земельна ділянка\~була отримана\~Відповідачем в\~період шлюбу,\~вона належить\~сторонам,\~як подружжю\~на праві\~спільної сумісної\~власності,\~тому [PERSON] \~має намір\~поділити її,\~шляхом визначення\~за нею\~ частки земельної ділянки в натурі, в порядку поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Вимогами позову [PERSON] просить суд визнати за нею право власності на частину земельної ділянки (кадастровий номер 1823410100:01:005:0545), що знаходиться за адресою [ADDRESS] . 08.05.2024 відповідач [PERSON] \~подав до суду відзив на позовну заяву,\~згідно з\~яким зазначив,\~він \~не заперечує\~щодо поділу\~земельної ділянки\~виходячи з\~рівності часток,\~а саме\~ частини земельної ділянки (кадастровий номер 1823410100:01:005:0545) в [ADDRESS] , відповідачу та частини цієї ж земельної ділянки позивачу. Разом з тим, враховуючи за яким варіантом поділу нерухомого майна Житомирський апеляційний суд поділив в натурі житловий будинок, розташований на вказаній земельній ділянці є ряд обставин, які слід врахувати під час поділу земельної ділянки в натурі. Зокрема, при поділі земельної ділянки слід звернути увагу на те, як саме розміщені на земельній ділянці, що підлягає поділу кімнати в будинку та господарські будівлі, право власності на які після поділу судом виникло у відповідача. Тобто, відповідач вважає за доцільне, щоб земельна ділянка на якій знаходяться кімнати та господарські будівлі, що перейшли йому у власність після поділу, залишилась у його власності. Враховуючи присуджений Житомирським апеляційним судом у справі № 283/2322/19 варіант поділу житлового будинку, остаточна позиція відповідача щодо поділу земельної ділянки в натурі її обґрунтованість та об`єктивність, настане лише після проведення судової земельно-технічної експертизи. 15.05.2024 позивачкою [PERSON] подано до суду відповідь на\~відзив відповідача, згідно з якою зазначила, що сутність поділу полягає в тому, що кожному з подружжя присуджуються в особисту власність конкретні речі , а також здійснюється розподіл майнових прав та обов`язків. При здійсненні поділу в судовому порядку суд має виходити з презумпції рівності часток. Позивачка заявила клопотання про призначення судової земельно-технічної експертизи, проведення якої доручити експертам ТОВ «Центр будівельних та земельних експертиз». Явка сторін по справі: Позивач [PERSON] в судовому засіданні вимоги позову підтримали та просила задовольнити варіант №1 поділу земельної ділянки згідно з висновком експертів №796/11-2024 від 21.11.2024. Відповідач [PERSON] та його представник адвокат Фещенко Р.М., який діє на підставі Ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії АМ № 1087536 від 10.05.2024, в судовому засіданні просили задовольнити варіант №4 поділу земельної ділянки згідно з висновком експертів №796/11-2024 від 21.11.2024. Дослідивши матеріали справи, повно, обґрунтовано, всебічно та безпосередньо з`ясувавши всі наявні докази у сукупності з нормами чинного законодавства України, всі обставини, на які сторони посилались як на підставу своїх вимог та заперечень, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Фактичні обставини справи, встановлені судом. Встановлено, що рішенням Малинського районного суду Житомирської області по справі № 283/1818/19 від 28 жовтня 2019 року розірвано шлюб, зареєстрований 12 травня 2001 року відділом реєстрації актів громадянського стану Малинського району Житомирської області між [PERSON] та [PERSON] , розірвано (а.с.17-22). Відповідно до Витягу з рішення виконавчого комітету Малинської міської ради № 338 від 20.12.2001, [PERSON] надано дозвіл на будівництво житлового будинку на виділеній земельній ділянці площею 0,10 га по [ADDRESS] (а.с.14). Постановою Житомирського апеляційного суду по справі №283/2322/19 від 24 січня 2024 року, рішення Малинського районного суду Житомирської області від 28 серпня 2023 року в частині поділу в натурі житлового будинку із господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] скасовано та ухвалено нове в цій частити. Поділено в натурі житловий будинок із господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] за першим варіантом висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 27 серпня 2021 року №349/08-2021, виділивши у приватну власність [PERSON] у житловому будинку (літ. «А»): коридор 1-1 площею 15,30 м2 вартістю 70 586 грн; котельню 1-2 площею 3,00 м2 вартістю 13 840 грн; кухню 1-3 площею 12,60 м2 вартістю 58 130 грн; ванну 1-7 площею 5,40 м2 вартістю 24 913 грн; кімната 1-1 (мансардний поверх) площею 22,60 м2 вартістю 64 887 грн; кімната 1-2 (мансардний поверх) площею 20,50 м2 вартістю 58 858 грн; гараж (літ. «Г») вартістю 53 696 грн; туалет (літ. «Т») вартістю 10 119 грн; 1/2 частину огорожі вартістю 44 078 грн; криницю (літ, «К») вартістю 3 165 грн, всього на загальну суму 402 272 грн, що складає 50/100 ідеальних частин згідно з варіантом поділу. Виділено у приватну власність [PERSON] у житловому будинку (літ. «А»): кімнату 1-4 площею 22,90 м2 вартістю 105 649 грн; кімнату 1-5 площею 20,60 м2 вартістю 95 038 грн; кладову 1-6 площею 8,80 м2 вартістю 40 599 грн; сарай (літ, «Б») вартістю 31 785 грн; літню кухню (літ. «Д») вартістю 73 839 грн; сіни (літ. «д») вартістю 7 940 грн; 16 частину огорожі вартістю 44 078 грн, всього на загальну суму 398 928 грн, що складає 50/100 ідеальних частин згідно з варіантом поділу. За відхилення від ідеальних часток співвласників у домоволодінні стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] грошову компенсацію в сумі 1672 грн. Зобов`язано [PERSON] для забезпечення ізольованого користування приміщенням провести наступні ремонтно-будівельні роботи: в кладовій 1-6 (площею 8,80 м2) демонтувати віконний блок в зовнішній стіні головного фасаду житлового будинку (літ.«А») з подальшим пробиванням дверною прорізу та влаштуванням зовнішнього дверного блоку; між кладовою №1-6 (площею 8,80 м2) та кімнатою №1-5 (площею 20,60 м2), кімнатою №1-5 (площею 20,60 м2) та кімнатою №1-4 (площею 22,90 м2) пробити новий дверний проріз з подальшим влаштуванням внутрішнього дверного блоку; між коридором №1-1 (площею 15,30 м2) та кімнатою №1-4 (площею 22,90 м2), коридором №1-1 (площею 15,30 м2) та кімнатою №1-5 (площею 20,60 м2), коридором №1-1 (площею 15,30 м2) та кладовою 1-6 (площею 8,80 м2) демонтувати дверний блок з подальшим закладанням дверного прорізу: до стіни головного фасаду житлового будинку (кладової №1-6 (площею 8,80 м?)) здійснити добудову ганку; \~ \~ \~ \~ влаштувати нову перегородку з дверним прорізом, яка розділить кімнату № [NUMBER] (площею 20,60 м?) в частках: 18/100 та 82/100, з відповідним функціональним призначенням: санвузол та кухня, передбачити заходи щодо зміни функціонального призначення з житлової кімнати на кухню (влаштування системи вентиляції, каналізації, водопостачання, газопостачання та ін.) та санвузол (влаштування системи вентиляції, каналізації, водопостачання, та ін.). Зобов`язано [PERSON] для забезпечення ізольованого користування приміщенням провести наступні ремонтно-будівельні роботи: - на горищі передбачити заходи щодо облаштування в об`ємно-планувальному рішенні приміщення для забезпечення доступу із першого поверху до приміщень №1-1 (площею 22,60 м2) та №1-2 (площею 20,50 м2) (фактично виконано). Зобов`язано [PERSON] та [PERSON] провести штукатурення зі сторони виділених їм приміщень закладені дверні прорізи між коридором №1-1 (площею 15,30 м2) та кімнатою №1-4 (площею 22,90 м2), коридором №1-1 (площею 15,30 м2) та кімнатою №1-5 (площею 20,60 м2), коридором №1-Г (площею 15,30 м2) та кладовою №1-6 (площею 8,80 м2). Ремонтно-будівельні роботи із переобладнання житлового будинку під літ. «А», які потребують втручання у несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, можуть бути проведені сторонами лише після отримання ними від уповноважених органів дозвільних документів, які надають право на виконання цих робіт. Роботи по забезпеченню ізольованого користування виконувати по розробленій та затвердженій проектній документації, яка передбачає комплекс будівельних робіт по забезпеченню міцності, стійкості будинку в цілому, його окремих елементів і конструкцій, а також несучу спроможність і стійкість ґрунтів основи на протязі виконання ремонтно-будівельних робіт і подальшої експлуатації. \~ \~ \~ \~ Рішення Малинського районного суду Житомирської області від 28 серпня 2023 року в частині стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] компенсації вартості 1/2 частки автомобіля марки «ФОРД», модель «FUSION», рік випуску 2009, номер кузова [NUMBER] , номер двигуна; [NUMBER] , державний номерний знак [NUMBER] , в розмірі 72\~330,00 грн залишено без змін (а.с.23-34). Ухвалою Малинського районного суду Житомирської області від 12.06.2024 клопотання позивачки про призначення судової земельно-технічної експертизи задоволено, проведення експертизи доручено експертам ТОВ «Центр будівельних та земельних експертиз». Так, відповідно до висновку експертів за результатами проведення комісійної судової земельно-технічної експертизи № 796/11-2024 від 21.11.2024, здійснити поділ земельної ділянки з кадастровим номером 1823410100:01:005:0545 площею 0,1000 га з цільовим призначенням - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, розташованої в [ADDRESS] з урахуванням постанови Житомирського апеляційного суду від 24.01.2024 у справі №283/2322/19 , відповідно до вимог нормативно-правових актів та ідеальних часток співвласників, є технічно можливим. Можливі варіанти поділу викладені в дослідницькій частині висновку та зображені на рисунках: № 9 (Варіант № 1); № 10 (Варіант № 2); № 11 (Варіант № 3); № 12 (Варіант № 4) (а.с.77-93). Мотиви та застосовані норми права. Відповідно до ч. 1 ст.\~13\~ЦПК\~України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до статті 60 СК України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Згідно зі статтею 63 СК України дружина та чоловік мають рівні права на володіння, користування і розпоряджання майном, що належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Відповідно до частини першої статті 69 СК України дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності, незалежно від розірвання шлюбу. Частиною п`ятою статті 61 СК України в редакції Закону України від 11 січня 2011 року № 2913-VI «Про внесення змін до статті 61 Сімейного кодексу України щодо об`єктів права спільної сумісної власності подружжя», який набрав чинності 8 лютого 2011 року, передбачено, що об`єктом права спільної сумісної власності подружжя була земельна ділянка, набута внаслідок безоплатної передачі її одному з подружжя із земель державної або комунальної власності, в тому числі приватизації. Законом України від 17 травня 2012 року № 4766-VI «Про внесення змін до Сімейного кодексу України щодо майна, що є особистою приватною власністю дружини/ чоловіка», який набрав чинності з 13 червня 2012 року, режим майна подружжя, набутого внаслідок приватизації, змінено. Відповідно до пункту 5 частини першої статті 57 СК України земельна ділянка, набута на час шлюбу внаслідок приватизації, є особистою приватною власністю дружини/ чоловіка. Частину п`яту статті 61 СК України виключено. У період часу з 8 лютого 2011 по 12 червня 2012 року включно земельна ділянка, набута внаслідок безоплатної передачі її одному з подружжя із земель державної або комунальної власності, в тому числі приватизації, визнавалася спільною сумісною власністю подружжя; до 8 лютого 2011 року та після 12 червня 2012 року така земельна ділянка належала до особистої приватної власності чоловіка або дружини, яка використала своє право на безоплатне отримання частини земельного фонду. В даному випадку, матеріалами справи підтверджено, що 24 червня 2011 року право власності на спірну земельну ділянку з кадастровим номером 1823410100:01:005:0545, що знаходиться в [ADDRESS] , було зареєстровано за [PERSON] в порядку приватизації. А тому, відповідно до ч. 5 ст. 61 СК України в редакції Закону України від 11 січня 2011 року № 2913-VI «Про внесення змін до статті 61 Сімейного кодексу України щодо об`єктів права спільної сумісної власності подружжя», який набрав чинності 8 лютого 2011 року, земельна ділянка з кадастровим номером 1823410100:01:005:0545, зареєстрована за [PERSON] 24.06.2011 є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Жодна із сторін не заявила про спростування презумпції спільності майна спірної земельної ділянки. Відповідно до частини першої статті 70 СК України у разі поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором. Аналогічні норми містить частина друга статті 372 ЦК України. Поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, здійснюється шляхом виділення його в натурі, а у разі неподільності присуджується одному з подружжя, якщо інше не визначено домовленістю між ними (частини перша, друга статті 71 СК України), або реалізується через виплату грошової чи іншої матеріальної компенсації вартості його частки (частина друга статті 364 ЦК України). Відповідно до постанови Житомирського апеляційного суду по справі № 283/2322/19 між сторонами поділено в натурі житловий будинок із господарськими будівлями, що знаходиться на спірній земельній ділянці в [ADDRESS] . Частиною першою статті 120 ЗК України в редакції чинній на момент звернення позивача з позовом до суду передбачено, що у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користування іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об`єкти. До особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю, споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення. Згідно з частиною першою статті 377 ЦК України до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача). Системний аналіз змісту наведених норм статті 120 ЗК України та статті 377 ЦК України дає підстави для висновку про однакову спрямованість їх положень щодо переходу прав на земельну ділянку при виникненні права власності на будівлю і споруду, на якій вони розміщені. Зазначені норми закріплюють загальний принцип цілісності об`єкта нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розташований, відповідно до якого визначення правового режиму земельної ділянки перебуває у прямій залежності від права власності на будівлю і споруду та передбачається механізм роздільного правового регулювання нормами цивільного законодавства майнових відносин, що виникають при укладенні правочинів щодо набуття права власності на нерухомість, і правового регулювання нормами земельного і цивільного законодавства відносин при переході прав на земельну ділянку у разі набуття права власності на нерухомість. Отже, чинне земельне та цивільне законодавство імперативно передбачає перехід права на земельну ділянку в разі набуття права власності на об`єкт нерухомості, що відображає принцип єдності юридичної долі земельної ділянки та розташованої на ній будівлі або споруди, який хоча безпосередньо і не закріплений у загальному вигляді в законі, тим не менш знаходить свій вияв у правилах статті 120 ЗК України, статті 377 ЦК України, інших положеннях законодавства. В судовому засідання позивачка просила задовольнити Варіант №1 поділу земельної ділянки з кадастровим номером 1823410100:01:005:0545 згідно з висновком експертів за результатами проведення комісійної судової земельно-технічної експертизи № 796/11-2024 від 21.11.2024. Відповідач та його представник в судовому засіданні просили задовольнити Варіант №4 поділу земельної ділянки з кадастровим номером 1823410100:01:005:0545, згідно з висновком експертів за результатами проведення комісійної судової земельно-технічної експертизи № 796/11-2024 від 21.11.2024. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що найкращим варіантом поділу земельної ділянки з кадастровим номером 1823410100:01:005:0545 із запропонованих\~експертом,\~ \~є варіант\~№ 3\~рисунок №11 висновку експертів за результатами проведення комісійної судової земельно-технічної експертизи № 796/11-2024 від 21.11.2024. При даному\~ поділі\~ \~відповідачу [PERSON] \~необхідно \~виділити \~як\~окремий\~об`єкт нерухомості\~земельну\~ділянку площею 472,0 кв.м (0,0472 га), що на схемі позначена під № 1 (зображена штрихуванням зеленого кольору), яка проходить по точках: 1-2-16-15-17-18-13-12-11-10-9-8-7-1 зі сторонами: 8,37м-5,06м-лінія проходить по лінії поділу житлового будинку-4,49м-12,5м- 2,71м-2,72м-2,22м-лінія проходить по суміжній стіні літньої кухні (літ. «Д») та гаража (літ. «Г»)-6,99м-20,23м-31,98м, в тому числі ділянку площею 36,1 кв.м (0,00361 га), що на схемі позначена під № 1-1 (зображена жовтим кольором), яка проходить по точках: 12-13- 18-17-19-20-12 зі сторонами: 2,71м-12,5м-4,49м-2,0м-6,49м-12,67м, надати з обмеженим використанням для забезпечення [PERSON] можливістю доступу, обслуговування та поточного ремонту житлового будинку. Позивачці [PERSON] необхідно виділити у власність як окремий об`єкт нерухомості земельну ділянку площею 472,0 кв.м (0,0472 га), що на схемі позначена під № 2 (зображена штрихуванням блакитного кольору), яка проходить по точках: 2-3-4-5-6-7-8-9-10-11-12-13-14-15-16-2 зі сторонами: 15,21м-41,96м-1,46м-23,64м-8,34м-20,23м-6,99м-лінія проходить по суміжній стіні літньої кухні (літ. «Д») та гаража (літ. «Г»)-2,22м-2,72м-2,71м-4,49м-лінія проходить по лінії поділу житлового будинку-5,06м, в тому числі надати з обмеженим використанням для забезпечення [PERSON] можливістю доступу, обслуговування та поточного ремонту: житлового будинку, ділянку площею 14,8 (0,00148 га), що на схемі позначена під № 2- 1 (зображена жовтим кольором), яка проходить по точках: 12-13-14-21-22-12, зі сторонами: 2,71м-4,49м-2,0м-6,49м-3,83м; гаража (літ. «Г»), ділянку площею 1,6 (0,00016 га), що на схемі позначена під № 2-2 (зображена жовтим кольором), яка проходить по точках: 10-11-23-24-10, зі сторонами: 2,22м-0,74м-2,22м-0,74м. В спільному користуванні [PERSON] та [PERSON] доцільно залишити земельну ділянку площею 56,0 кв.м (0,0056 га), що на схемі позначена під № 3 (зображена штрихуванням рожевого кольору), яка проходить по точках: 13-14-15-17-18-13 зі сторонами: 4,49м-лінія проходить по лінії поділу житлового будинку-4,49м-12,5м. При вирішенні спору про поділ майна, суд може не погодитися із запропонованим варіантом поділу такого майна та провести його поділ у інший спосіб, враховуючи інтереси дружини, чоловіка, дітей та інші обставин, що мають істотне значення. Таким чином, обрання судом при вирішенні спору варіанту поділу майна подружжя, при наявності вимоги про його поділ, відмінного від того, про який просив позивач, не може бути розцінене як вихід судом за межі позовних вимог, оскільки позовна вимога - це поділ майна подружжя і вона є незмінною при будь-якому варіанті його поділу. Такий правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 17 січня 2024 року по справі №522/17831/20. Обраний судом порядок поділу земельної ділянки не суперечитиме принципу пропорційності та не порушуватиме баланс приватних інтересів. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума судового збору за подання позову та витрати пов`язані з проведенням експертизи.

Outcome: approved