Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-08 00:00:00

06.08.2024 року адвокат Штефан Д.Ю., який діє в інтересах [PERSON] , звернувся до суду із зазначеним позовом, в якому просив визначити додатковий двомісячний строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . В обґрунтування позову зазначено, що [INFO] помер батько позивачки [PERSON] , [INFO] , який на день смерті був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , та після його смерті відкрилась спадщина на 1/4 частку зазначеної квартири. Єдиним спадкоємцем після смерті [PERSON] за законом є позивачка, яка 02.04.2024 року звернувся до нотаріуса з питання оформлення спадщини, однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з тим, що вона пропустила 6-місячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини, оскільки позивач не була зареєстрована разом із спадкодавцем за однією адресою і не подала до нотаріуса в шестимісячний строк заву про прийняття спадщини. Вважає, що зазначений строк пропущено позивачкою з поважних причин, оскільки у зв`язку з введенням воєнного стану в України, позивачка перебувала в евакуації за межами України, та в зазначений період в законодавство щодо спадкування декілька разів вносились зміни, в наслідок чого позивачка не змогла визначитись із правильним строком для звернення із заявою про прийняття спадщини. 08.08.2024 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання. Зазначеною ухвалою суду також за клопотанням представника позивача витребувано у приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Гуц Ю.В. копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] 12.09.2024 року представник відповідача звернувся до суду із клопотанням про залучення до участі в справі в якості третіх осіб співвласників спірної квартири - [PERSON] та [PERSON] 19.09.2024 року на виконання ухвали суду від 08.08.2024 року, на адресу суду надійшла копія Спадкової справи № 17/2024, заведеної після смерті [PERSON] 01.11.2024 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду. 15.11.2024 року представник відповідача подав до суду додаткові пояснення у справі, в яких просив відмовити у задоволенні позову посилаючись на те, що вважає зазначені позивачем причини пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, неповажними. В судове засідання позивач [PERSON] та її представник адвокат Штефан Д.Ю., не з`явилися, представник позивача надав до суду заяву, в якій просив розглядати справу у його відсутність і у відсутність позивача, та просив позов задовольнити. В судове засіданні представник відповідача не з`явився, в своїй заяві просив розглядати справу у його відсутність, враховуючи його доводи наведені у додаткових письмових поясненнях. Дослідивши письмові докази, суд дійшов наступних висновків. Так, з матеріалів справи судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 15.10.2021 року Покровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) (а.с.9). Згідно матеріалів спадкової справи № 17/2024 до майна померлого [INFO] [PERSON] , за життя, з 06.09.1985 року, [PERSON] був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] (а.с.32). За життя померлому [PERSON] на праві приватної спільної часткової власності належало 1/4 часта квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується Свідоцтвом № Ж613 про право власності на житло від 14.03.2007 року, відповідно до якого зазначена квартира на праві приватної спільної сумісної часткової власності належить: [PERSON] 1/4, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] 1/4 (а.с.36). Позивачка [PERSON] , [INFO] , є дочкою померлого [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим 15.06.1984 року Жовтневим відділом ЗАГС м. Кривого Рогу (а.с.7) та свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] виданим 28.12.2007 року Комунарським відділом реєстрації актів цивільного стану Запорізького міського управління юстиції, відповідно до якого 28.12.2007 року [PERSON] , [INFO] , зареєструвала шлюб з [PERSON] , та після реєстрації шлюбу їй було присвоєно прізвище « [PERSON] » (а.с.8). Згідно даним, внесеним до Паспорту громадянина України серії [NUMBER] , виданим 20.05.2008 року на ім`я [PERSON] , позивач зареєстрований за адресою: [ADDRESS] (а.с.5). З матеріалів Спадкової справи № 17/2024, судом встановлено, що 02.04.2024 року [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Гуц Ю.В. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом (а.с.30), але 02.04.2024 року нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [INFO] її батька [PERSON] на частку квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , у зв`язку з тим, що спадкоємиця не прийняла спадщину, посилаючись на те, що спадкоємиця не була зареєстрована разом зі спадкодавцем за однією адресою на час відкриття спадщини і не подала заяви про прийняття спадщини до нотаріуса за місцем відкриття спадщини в передбачений законом шестимісячний строк (а.с.43 зворот). Відповідно до статей\~1216,\~1217 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За правилами\~статті 1223 ЦК України\~право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша\~статті 1270 ЦК України). За правилами частини першої\~статті 1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до\~статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем. Відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, проживання у спадковому майні після відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Подібні висновки викладені Верховним Судом у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), від 17 березня 2021 року у справі №638/17145/17 (провадження № 61-17764св20), від 26 жовтня 2022 року в справі №522/17925/16 (провадження № 61-1122св22). Звертаючись до суду із зазначеним позовом, позивач наголошував, що ним пропущено строк, визначений статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини\~у зв`язку із введенням на території України з 24.02.2022 року воєнного стану та веденням бойових дій у країні, в наслідок чого була вимушена виїхати з України (а.с.12-13); у зв`язку із суперечливими положеннями закону щодо перебігу строку для прийняття спадщини, які протягом відведеного для прийняття спадщини періоду часу декілька разів кардинально змінювалися таким чином, що були непередбачуваними для спадкоємця та в кінцевому етапі мали своїм наслідком пропущення строку для подачі ним заяви про прийняття спадщини Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні»\~у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої\~статті 106 Конституції України,\~Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строк дії якого неодноразово продовжувався та діє на час розгляду справи. Відповідно до\~статті 64 Конституції України, статей\~12-1\~і\~20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей\~7\~і\~34 Закону України «Про нотаріат»,\~Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64 «Про введення воєнного стану в Україні» 28 лютого 2022\~року Кабінетом Міністрів України була прийнята постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». Постановою Кабінету Міністрів України № 209 від 06.03.2022 року пункт 3 Постанови Кабінету Міністрів України № 164 викладено в наступній редакції: «Установити, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється». Постановою Кабінету Міністрів України від 09 травня 2023 року №469 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану»\~пункт 3\~постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану»\~виключено. З матеріалів справи вбачається, що спадкодавець [PERSON] , помер [INFO] , а отже кінцевим строком для подання заяви про прийняття спадщини для позивача було 15.04.2022 року. Разом з тим, як зазначено вище та на це, як на підставу для визначення додаткового строку для прийняття спадщини посилається позивач,\~Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022\~введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який діє до сьогодні. Отже, перешкоди у вигляді введення воєнного стану почали існувати протягом шестимісячного строку, встановленого законом для прийняття або відмови у прийнятті спадщини, під час дії пункту 3\~постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану»\~, що свідчить про те, що позивачка правомірно вважала, що строк для подання заяви на прийняття спадщини зупинено на час дії воєнного стану. На підставі викладеного, суд враховує, що введення воєнного стану, ухвалення у зв`язку з цим наведених норм чинного законодавства та факт перебування позивачки в евакуації за кордоном, унеможливило своєчасне, протягом шести місяців після смерті спадкодавця, звернення позивача до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини і підтверджують поважність причин пропуску строку такого звернення до нотаріуса для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті [PERSON] . При цьому доводи представника відповідача, відповідно до яких, він вважає наведені позивачем обставини такими, що не є поважними, суд сприймає критично, оскільки наведені позивачкою доводи не свідчать про юридичну необізнаність позивача, в тому числі щодо ієрархії актів цивільного законодавства, а пов`язані, на переконання суду, з об`єктивними непереборними труднощами у виді військової агресії РФ проти України, що призвело до відповідної невизначеності, як в житті позивачки, так і в органах влади, якими були введені в дію, а пізніше виключені, зазначені нормативні акти щодо спадкування. Крім того, суд вважає за необхідне зазначить, що принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. При цьому, Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував на необхідності держав дотримуватися принципу «якості законів» при їх прийнятті або зміні. Зокрема, у своєму рішенні у справі «Сєрков проти України» ЄСПЛ зазначив, що якість законодавства передбачає доступне для зацікавлених осіб, чітке і передбачуване у застосуванні законодавство; відсутність необхідної передбачуваності та чіткості національного законодавства з важливого питання, що призводить до його суперечливого тлумачення, в тому числі судом, має наслідком порушення вимог положень Конвенції щодо «якості закону». Крім того, у справі «Новік проти України» ЄСПЛ зробив висновок, що надзвичайно важливою умовою є забезпечення загального принципу юридичної визначеності. Вимога «якості закону» у розумінні пункту 1 статті 5 Конвенції означає, що закон має бути достатньо доступним, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні для убезпечення від будь-якого ризику свавілля. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність у [PERSON] поважних причин пропуску встановленого законом шестимісячного строку звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після померлого батька [PERSON] у зв`язку з військовою агресією РФ проти Держави Україна, внесення змін до законодавства щодо вчинення нотаріальних дій у зв`язку з введенням режиму військового стану, та перебування позивача в евакуації за кордоном. Крім того, судом враховується той факт, що позивач є спадкоємцем за законом першої черги після померлого батька, спадщина відповідно до вимог\~ст.1277 Цивільного кодексу України\~відумерлою не визнана, а отже вона є досі відкритою, тому, відповідно до ч. 1\~ст. 1268 Цивільного кодексу України, позивач має право на її прийняття як спадкоємець. При цьому суд не вбачає підстав для задоволення клопотання представника відповідача про залучення до участі в справі в якості третіх осіб співвласників зазначеної квартири: [PERSON] та [PERSON] , оскільки з матеріалів Спадкової справи судом встановлено, що [PERSON] подала заяву нотаріусу про відмову від прийняття спадщини, а [PERSON] із заявою про прийняття спадщини станом на 02.04.2024 року не звертався. На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню та [PERSON] слід визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її батька [PERSON] , тривалістю в два місяці, з дня набранням рішенням суду законної сили. З огляду на вищевикладене,

Outcome: approved