Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-08 00:00:00

Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог. Позивач [PERSON] , в інтересах якого діє адвокат Карпюк Юлія Миколаївна, звернувся до суду із заявленими вимогами, в яких просить визнати за ним право власності на земельну ділянку № 7325084000:01:004:0088, площею 0,4012 га, з призначенням - для ведення особистого селянського господарства, за адресою: [ADDRESS] та зняти арешт з нерухомого майна, що накладений на підставі постанови про арешт майна боржника, серії та номер: 56585317,виданий 19.06.2018 року, видавник: Хотинським районний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області, номер запису про обтяження 29868623. В обґрунтування заявлених вимог представник позивача посилається на те, що [PERSON] , є власником земельної ділянки площею 0,4012 га, що знаходиться за адресою: Чернівецька область Дністровський район, с.Колінківці, кадастровий помер 7325084000:01:004:0088, що вбачається з державного акта на право власності па земельну ділянку серія ЯЖ №486245 від 04 квітня 2012 року. Право власності набуто позивачем на підставі договору дарування від 08.07.2009 року ВМІ 414915 реєстр № 2887 Чернівецький міський нотаріальний округ. Як вбачається, з інформаційної довідки № 392736268 від 28.08.2024 року вказана земельна ділянка арештована, на підставі постанови про арешт майна боржника, накладеного Хотинським районним відділом державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області. Особа майно/права якої обтяжуються: [PERSON] , реєстраційний помер облікової карти платника податків: [NUMBER] . Тобто, 19.06.2018 року у рамках виконавчого провадження [NUMBER] було накладено арешт на земельну ділянку, яка належить позивачу на праві власності, і він фактично є власником земельної ділянки з 2009 року та зі сплином 9 років з моменту придбання земельної ділянки, на неї було накладено арешт в рамках виконавчого провадження, як майно боржника - [PERSON] , реєстраційний номер облікової карти платника податків: [NUMBER] . Посилається на те, що при накладенні арешту на вказану земельну ділянку державним виконавцем Хотинського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області Лобчук Ганною Олександрівною було допущено помилку. Він звертався до Хотинського відділу державної виконавчої служби у Дністровському районні Чернівецької області, однак як вбачається із відповіді № 7087 під 09.04.2024 року підстави для зняття арешту виконавчою службою - відсутні, арешт можу бути знятий лише за рішенням суду, тому вимушений звернутися до суду за захистом свого порушеного права. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі. Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 30 вересня 2024 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку загального провадження. Проведення підготовчого засідання призначено на 30 жовтня 2024 року. Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 05.12.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду на 20 грудня 2024 року. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, від його адвоката Карпюк Ю.М. на адресу суду надійшла заява, в якій просить розгляд справи проводити у відсутності сторони позивача, заявлені вимоги підтримала в повному обсязі, просила їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи за офіційно зареєстрованим місцем проживання, засобами поштового зв`язку, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, а також оголошеннями на сайті суду. Клопотання про розгляд справи за його відсутності до суду, відзив на позовну заяву не подавав, про поважні причини неявки в суд не повідомив. Представник третьої особи Хотинського РВ ДВС ГУЮ в Чернівецькій області в судове засідання не з`явився, хоча належним чином були повідомлені про день час та місце розгляду справи, причини своєї неявки суду не повідомили. Враховуючи положення ст. 280 ЦПК України, а також те, що відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового розгляду, про причини неявки суду не повідомив, відзив на позов не подав, суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. На підставі викладеного, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності сторін, по наявним в справі матеріалам. Фактичні обставини встановлені судом. Суд, вивчивши та дослідивши письмові докази, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Судом встановлено, що [PERSON] на праві власності належить земельна ділянка площею 0,4012 га, що знаходиться за адресою: Чернівецька область Дністровський район, с.Колінківці, кадастровий помер 7325084000:01:004:0088, що підтверджується копією державного акта на право власності па земельну ділянку серії ЯЖ №486245 від 04 квітня 2012 року (а.с.13-14). З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 28.08.2024 року, номер інформаційної довідки 392736268, вбачається, що постановою про арешт майна боржника від 19.06.2018 року накладено арешт на нерухоме майно, яке належить [PERSON] , а саме на земельну ділянку площею 0,4012 га, що знаходиться за адресою: Чернівецька область Дністровський район, с.Колінківці, кадастровий помер 7325084000:01:004:0088 (а.с.15-16). Як вбачається із відповіді в.о. начальника відділу ДВС у Дністровському районі Чернівецької області Лобчук Г.О., від 09.04.2024 року за вих.№7087, перевіркою даних, які містяться в автоматизованій системі виконавчих проваджень встановлено, що на виконанні перебувало виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа №724/353/15-ц про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» заборгованості. З метою виконання державним виконавцем описано земельну ділянку площею 0,4012 га, що знаходиться за адресою: Чернівецька область Дністровський район, с.Колінківці, кадастровий помер 7325084000:01:004:0088, яка на момент проведення опису, згідно відповідних документів належала [PERSON] , в подальшому описане майно передано на реалізацію. Підстав для задоволення заяви про зняття арешту немає (а.с.17). Звітом №32-zosg-09-24 про експерту грошову оцінку земельної ділянки підтверджено, що ринкова вартість земельної ділянки становить 303089 гривень (а.с.28-36). Застосовані норми права. Мотиви та висновки суду. Відповідно до ч. 1ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до змісту ст.ст. 11, 15 Цивільного кодексу України, цивільні права і обов`язки виникають із дії осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у рази їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Статтею 16 ЦК України встановлено, що кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч.2 ст.30 ЦПК України, позови про зняття арешту з майна пред`являються за місцем знаходження цього майна або основної його частини. Статтею 41 Конституції України та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17 липня 1997 року відповідно до Закону №475/97-ВР від 17 липня 1997 року "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції", закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися та розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Відповідно до ст. 319 ЦК України власнику майна належить право володіти, користуватися та розпоряджатися власним майном за власним розсудом, та вчиняти по відношенню до свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Відповідно до ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Вимоги позивача, що ґрунтуються на його праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту. Така позиція викладена в постанові Верховного Суду України №6-26цс13 від 15 травня 2013 року, яка відповідно до ст. 360-7 ЦПК України є обов`язковою для суду. Особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (ч. 1 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження»). Відповідно до ст.56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно боржника може накладатися державним виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, проведення опису майна боржника і накладення на нього арешту. Підстави зняття арешту з майна, передбачені ст.59 Закону України «Про виконавче провадження». Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3 ст. 59 ЗУ «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. На сьогодні позивач позбавлений вільно розпоряджатися своїм майном, яке належить йому, проте арешт накладений на майно порушує право власності позивача. Як вбачається із матеріалів справи, державним виконавцем в рамках виконавчого провадження з примусового виконання виконавчого листа №724/353/15-ц виданого 06.07.2015 року про стягнення з [PERSON] на користь банку заборгованості, описано земельну ділянку, яка на праві власності належить [PERSON] , на підставі договору дарування від 08.07.2009 року, тобто на момент накладення арешту на земельну ділянку вона не належала боржнику у виконавчому провадженні [PERSON] , а перебувала у власності позивача, тому підстави для накладення арешту на земельну ділянку належну [PERSON] були відсутні, та наявні всі підстави для скасування вказаного арешту. Відповідно до ч. 2 ст. 50 ЗУ «Про виконавче провадження», у разі якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем накладено арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу, який його видав, державний виконавець зазначає про зняття арешту, накладеного на майно боржника. Відповідно до ч. ч . 1, 2, 3 ст. 60 ЗУ «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника. З майна боржника може бути знято арешт за постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець, якщо виявлено порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом. Копія постанови начальника відділу державної виконавчої служби про зняття арешту з майна боржника не пізніше наступного дня після її винесення надсилається сторонам та відповідному органу (установі) для зняття арешту. Виходячи з вищевикладеного, на час звернення з заявою до суду за наявності арешту (обтяжень) накладених на майно, порушується право власності позивача, внаслідок чого він позбавлений змоги в повному обсязі користуватися та розпоряджатися своїм майном на власний розсуд, підстав для продовження обтяження на майно суд не вбачає, а тому позовні вимоги є законними, обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню. Разом з тим, суд зазначає, що право власності позивача на земельну ділянку зареєстроване у встановленому законом порядку (а.с.13), ніким не оспорюється та не скасоване, вимоги щодо повторного визнання права власності [PERSON] на майно не підлягають до задоволення. Розподіл судових витрат. Згідно ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи часткове задоволення позовних вимог, з відповідача [PERSON] на користь [PERSON] слід стягнути судовий збір у розмірі 1211 гривень 20 копійок. На підставі викладеного,

Outcome: partial