Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-05 00:00:00

[PERSON] звернулася до Галицького районного суду Івано-Франківської області з вищевказаною позовною заявою. Обґрунтовуючи позовні вимоги посилається на те, що [INFO] помер її син - [PERSON] . Вона є спадкоємцем за законом, однак, у встановлений законом шестимісячний строк не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Причиною цього послужила тривала хвороба, важкий психоемоційний стан, похилий вік, неможливість без сторонньої допомоги виїхати до нотаріальної контори. Позивач не змогла своєчасно подати заяву про прийняття спадщини. Вона звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, однак їй було відмовлено у зв`язку із пропуском строків прийняття спадщини. На теперішній час вона, як спадкоємець майна померлого [PERSON] позбавлена права отримати свідоцтво про право на спадщину за законом, тому змушена звернутися до суду за захистом свого права. Просить суд встановити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті сина [PERSON] , який помер [INFO] , терміном в шість місяців. Ухвалою судді Галицького районного суду Івано-Франківської області від 19.01.2024 р. відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження (а.с.14). Ухвалою судді Галицького районного суду Івано-Франківської області від 29.10.2024 р. витребувано від приватного нотаріуса Івано-Франківського районного нотаріального округу Засєдко Н.І. належним чином посвідчені копії спадкової справи після смерті [PERSON] . На виконання вищезазначеної ухвали, 04.11.2024 року судом отримана копія спадкової справи № 90/2024 від 12.07.2024 р. (а.с.23,29-37). Ухвалою судді Галицького районного суду Івано-Франківської області від 29.10.2024 р. провадження по справі закрито та призначено справу до розгляду по суті (а.с. 45). В судове засідання сторони не з`явились. Представник позивача - адвокат Свирида Г.С. скерувала на адресу суду заяву про розгляд справи без їхньої участі, просить позов задовольнити (а.с.40). Представник відповідача - Бурштинської міської ради, до суду не з`явився, однак подав відзив на позов, в якому просить про розгляд справи без їхньої участі та не заперечує щодо задоволення позовних вимог (а. с.20). Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснюється. Відповідно до ч. 4ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази відповідно до вимог статті 89 ЦПК України, суд дійшов наступного висновку. У судовому засіданні встановлено, що згідно зі свідоцтвом про смерть, [NUMBER] , виданим Галицьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Івано-Франківському районі Івано-Франківської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції [INFO] помер [PERSON] (а.с.7). Відповідно до копії свідоцтва про народження [PERSON] , батьками останнього є [PERSON] та [PERSON] (позивач у справі) (а.с. 6). Позивач звернулася до нотаріуса з приводу оформлення спадщини, спадкову справу заведено № 90/2024 від 18.07.2024 року. Однак постановою приватного нотаріуса Засєдко Н.І. їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [PERSON] , оскільки нею пропущений строк для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.8,9,29-37). Згідно довідки виданої виконавчим комітетом Бурштинської міської ради - [PERSON] до дня смерті був зареєстрований один за адресою: [ADDRESS] (а.с.10). Дослідивши наявні у справі докази, суд дійшов наступного висновку. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 року у справі «Христов проти України» зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основновоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до … остаточного рішення суду. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном. Відповідно до частин першої-третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України. Відповідно до п. 6 ч. 1 ст.3 ЦК України до загальних засад цивільного законодавства віднесено, поміж іншим, справедливість, добросовісність та розумність. Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, зокрема у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання цього принципу є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів. Згідно до статті 1221 Цивільного кодексу України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини є день смерті особи. Згідно ст. 1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Відповідно до ст.1272ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Проаналізувавши встановлені обставини у справі, оцінивши надані в силу положень ст.76 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила шестимісячний строк для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини з поважної причини, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved