Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-05 00:00:00

22.05.2020\~року до\~Ірпінського міського\~суду Київської\~області надійшла\~вказана позовна\~заява.\~В обгрунтування\~позову позивач\~вказав,\~що позивач\~разом із\~своєю сім`єю\~проживає за\~адресою:\~ [ADDRESS] .\~За свій\~рахунок вони\~придбали лічильник\~світла та\~встановили на\~будинку.\~Весь час\~проводили оплату\~по кількості\~кіловат ,\~які зафіксував\~лічильник.\~Так як\~позивач отримував\~субсидію ,\~то були\~незначні розбіжності\~в оплаті,\~це виправлялось\~в наступній\~оплаті.\~За серпень\~2018\~р.\~було спожито\~електроенергії на\~1143\~кВт.,\~також у\~вересні 2018\~р.\~-\~2654\~кВт.,\~ці покази\~у квитанціях\~є не\~правильними.\~Тому позивач\~на цих\~квитанціях за\~серпень,\~вересень ставив\~покази,\~які були\~на лічильнику\~відповідно 2667\~та 2907\~кВт.\~За 3\~тисячі кВт.,\~які РЕС\~дописав у\~квитанції і\~виявився борг\~на сумму\~6\~381,65\~грн.\~Після оголошення\~боргу та\~кіловат,\~позивач звертався\~у ПАТ\~«Київобленерго»,\~щоб йому\~роз`яснили звідки\~вони взяли\~цих 3000\~кВт.,\~відповіді так\~і не\~отримав.\~Згодом,\~прийшла відповідь\~що це\~недоплата з\~березня 2016\~року.\~На момент\~зняття лічильника\~покази були\~згідно акту\~№112883\~від 28.11.2019\~р.\~-\~6660,4\~кВт.,\~що позивач\~і оплатив.\~Про цей\~борг письмово\~позивача не\~повідомляли,\~як і\~про те\~що відключать\~електроенергію не\~попереджували.\~28\~листопада 2019\~р.\~було відключено\~електроенергію у\~будинку.\~Після відключення\~електроенергії позивачу\~вручили корінець\~наряду №9004279913,\~в якому\~записано сума\~боргу становить\~0,000\~грн.\~Цілих 10\~днів з\~28.11.2019року по 06.12.2019 року сім`я позивача залишилась без електроенергії та тепла. Згодом позивач виконав оплату за відключення, а також підписав договір на реструктуризацію боргу. На сьогодні лічильник позивача встановили на електроопорі за межами його земельної ділянки. На підставі викладеного, з врахуванням уточнених позовних вимог, просить суд визнати дії посадових осіб ПрАТ «ДТЕК Київській регіональні електромережі», щодо нарахування [PERSON] , заборгованості за спожиту електроенергію в сумі 6 381 грн. 65 коп. неправомірними; визнати договір №7000040632 про розстрочку виконання зобов?язань, укладений 11 грудня 2019 року між Приватним акціонерним товариством "Київобленерго"та [PERSON] недійсним; стягнути з ПрАТ «ДТЕК Київській регіональні електромережі», на користь [PERSON] - 3 419,00 грн., сплачені по договору № 7000040632 про розстрочку виконання зобов`язань, укладений 11 грудня 2019 року; визнати дії посадових осіб ПрАТ «ДТЕК Київській регіональні електромережі» з відключення будинку [ADDRESS] , від мережі електропостачання неправомірними; стягнути з ПрАт «ДТЕК Київській регіональні електромережі», на користь [PERSON] - 819,90 грн., сплачені за підключення електропостачання; стягнути із ПрАТ «ДТЕК Київській регіональні електромережі» на користь [PERSON] заподіяну моральну шкоду в сумі 30 000,00 грн.; зобов?язати посадових осіб ПрАТ «ДТЕК Київській регіональні електромережі» перенести лічильних з опори на фасад будинку [ADDRESS] . 13.07.2020 року до суду надійшов відзив на позов, де представник відповідача [PERSON] зазначає, що до 01.01.2019 р. електропостачання будинку за адресою: [ADDRESS] , здійснювалося на підставі договору про користування електричною енергією, укладеного між ПрАТ «Київобленерго» та [PERSON] відповідно до умов чинного законодавства. Договірна потужність 5 кВт. Межа розподілу встановлена на ізоляторах опори 0,4кВ №17, Л-5, КТП-220. Облік електричної енергії даного будинку здійснюється лічильником СА4-И672М №885038. Протягом жовтня-грудня 2018 року для забезпечення точних нарахувань ПрАТ «Київобленерго» повідомляло своїх споживачів, що у відповідності до Кодексу комерційного обліку (далі - ККО), побутовий споживач самостійно подає дані про обсяги споживання електричної енергії за розрахунковий період, шляхом повідомлення по телефону чи іншими електронними засобами або через свій кабінет на сайті, або через особисте звернення. 29.11.2018 р. [PERSON] , у сплаченому рахунку, надано фактичний показ засобу обліку СА4-И672М №885038 5157. Станом на 31.12.2018 р. фактичні покази засобу обліку СА4-И672М №885038 Споживачем надані не були. У грудні 2018 р. нарахування по особовому рахунку № [NUMBER] за 140 кВт*год використаної електроенергії на суму 157,20 грн. були проведені на розрахунковий показ -5302, відповідно до умов ПРРЕЕ та ККО, з урахуванням фактичних показів від 29.11.2018 р. Рахунок за використану електроенергію № 8644468467 від 31.12.2018 р. за грудень Споживачем не сплачений. Загальний борг в розмірі 6 381,65 грн. на особовому рахунку № [NUMBER] виник в результаті систематичної недоплати за використану електроенергію з березня 2016 р. Нарахування плати за використану до 01.01.2019 р. електроенергію по особовому рахунку № [NUMBER] проведено вірно відповідно до положень ПРРЕЕ та ККО. 09.09.2019 р. за вищевказаною адресою працівником ПрАТ «Київобленерго» вручено під підпис Споживачу [PERSON] попередження про відключення електричної енергії за загальну заборгованість в розмірі 6 381,65 грн. Питання боргу за використану електроенергію врегульоване не було, із заявою про реструктуризацію заборгованості Споживач до ПрАТ «Київобленерго» не звернувся, борг повністю не погашено, тому був сформований наряд на відключення за несплату. Електрозабезпечення будинку споживача було припинено 23.10.2019 р. 03.12.2019р. [PERSON] звернувся в Ірпінський районний підрозділ ПрАТ «Київобленерго» із заявою щодо укладення Договору реструктуризації заборгованості та складання графіка погашення заборгованості терміном на 6 місяців. 03.12.2019 р., до укладення Договору реструктуризації, Споживачем першочергово було сплачено частину заборгованості без реструктуризації в розмірі 1915,00 грн., що складає 30% від загальної суми боргу 6 381,65грн. та вартість підключення в розмірі 819,90 грн., всього - 2 734,90 грн. 28.11.2019 р. працівниками ПрАТ «Київобленерго» проведено контрольний огляд засобу обліку СА4-И672М №885038 з подальшою його заміною. Засіб обліку СА4-И672М №885038 було демонтовано з кінцевим показником 6660,4, встановлено засіб обліку НПС2301 АРЗ № 10771856 з початковим показом 000017,3. Електролічильник встановлено на опорі в антивандальному ящику на межі розподілу відповідно до п. 9 Договору про користування електричною енергією. За результатами огляду складено Акт заміни засобу обліку № 112883 від 28.11.2019 р. 06.12.2019р. електрозабезпечення будинку було відновлено. 11.12.2019 р. між ПрАТ «Київобленерго» та [PERSON] укладено Договір №7000040632 про розстрочку виконання зобов`язань з графіком погашення боргу на 6 місяців. Споживачем було оплачено частково борг відповідно до графіку погашення заборгованості в розмірі 2233,50 грн., решту боргу в розмірі 2233,15 грн. погашено не було. Отже станом на сьогодні борг Споживача перед ПрАТ «Київобленерго» за спожиту електроенергію до 31.12.2018 р. складає 2 233,15 грн. ПрАТ «Київобленерго» діяло в межах норм чинного законодавства та жодним чином не порушило права Споживача. У зв`язку з чим, просили у задоволенні позову відмовити у повному обсязі. У судовому засіданні представник позивача Дьяченко А.В. та третя особа [PERSON] позов підтримали та посили його задовольнити. В судове засідання представник відповідача не з`явився. До суду від представника відповідача Конєвої Л.Л. надійшла заява про розгляд справи без участі представника відповідача, просили у позові відмовити. Вивчивши матеріали справи і дослідивши надані докази, суд в межах заявлених позовних вимог встановив наступні обставини та відповідні ним докази. Судом встановлено, що [PERSON] зареєстрований і проживає за адресою: [ADDRESS] , є споживачем послуги постачання електроенергії, яку забезпечує ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі». До 01.01.2019 р. електропостачання будинку за адресою: [ADDRESS] , здійснювалося на підставі договору про користування електричною енергією, укладеного між ПрАТ «Київобленерго» та [PERSON] відповідно до умов чинного законодавства. Договірна потужність 5 кВт. Межа розподілу встановлена на ізоляторах опори 0,4кВ №17, Л-5, КТП-220. Облік електричної енергії даного будинку здійснюється лічильником СА4-И672М №885038. З 01.01.2019 р. ПрАТ «Київобленерго» не здійснює господарської діяльності з постачання електричної енергії, так як з 01.01.2019 р. відповідна ліцензія анульована. У відповідності до Рішення річних Загальних зборів акціонерів Товариства від 21.08.2020 року, Приватне акціонерне товариство «Київобленерго» перейменоване у Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (скорочено ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі»). 03.09.2020 року внесено зміни до відомостей про юридичну особу, що містять в Єдиному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань щодо зміни найменування товариства на ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі». Відповідно до п. 2.1. статуту ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» - цей статут є новою редакцією статуту Приватного акціонерного товариства «Київобленерго», який був зареєстрований приватним нотаріусом [PERSON] , 01.08.2019 року, номер запису 13391050038001497. Товариство є правонаступником майна, прав та обов`язків Приватного акціонерного товариства «Київобленерго». Згідно особової картки споживача по особовому рахунку [NUMBER] , заборгованість [PERSON] станом на 01.12.2018 року становила 6\~381,65 грн. 28.11.2019 р. працівники «Київобленерго» відключили будинок за адресою: [ADDRESS] , де проживає [PERSON] з родиною від постачання електроенергії. 28.11.2019 р. працівниками ПрАТ «Київобленерго» проведено контрольний огляд засобу обліку СА4-И672М №885038 з подальшою його заміною. Засіб обліку СА4-И672М №885038 було демонтовано з кінцевим показником 6660,4, встановлено засіб обліку НПС2301 АРЗ № 10771856 з початковим показом 000017,3. Електролічильник встановлено на опорі в антивандальному ящику на межі розподілу відповідно до п. 9 Договору про користування електричною енергією. За результатами огляду складено Акт заміни засобу обліку № 112883 від 28.11.2019 р. 03.12.2019 р. [PERSON] звернувся в Ірпінський районний підрозділ ПрАТ «Київобленерго» із заявою щодо укладення Договору реструктуризації заборгованості та складання графіка погашення заборгованості терміном на 6 місяців. У своїй заяві [PERSON] зобов`язався сплатити 30% від суми заборгованості до 03.12.2019 року, а решту суми 4\~465,65 грн. просив розстрочити на 6 місяців. [PERSON] було сплачено частину заборгованості без реструктуризації в розмірі 1915,00 грн., що складає 30% від загальної суми боргу 6 381,65 грн. та вартість підключення в розмірі 819,90 грн., всього - 2 734,90 грн. 11.12.2019 р. між ПрАТ «Київобленерго» та [PERSON] укладено Договір №7000040632 про розстрочку виконання зобов`язань з графіком погашення боргу на 6 місяців. Згідно Акта звіряння розрахунків від 11.12.2019 року, заборгованість позивача за особовим рахуноком [NUMBER] становила 4\~466,65 грн. Листом №\~04/200/100/10343\~від 11.12.2019\~ року\~ПрАТ «Київобленерго»\~вказав,\~що 29.11.2018\~р.\~ [PERSON] \~(у\~сплаченому рахунку)\~надано фактичний\~показ засобу\~обліку СА4-И672М\~№ 885038\~-\~5157.\~Станом на\~31.12.2018\~р.\~фактичні покази\~засобу обліку\~СА4-И672М\~№ 885038\~ [PERSON] надані\~не були.\~У грудні\~2018\~року нарахування\~на особовому\~рахунку №\~ [NUMBER] \~за 140\~кВт год\~використаної електроенергії\~на суму\~157,20\~грн були\~проведені на\~розрахунковий показ\~-\~5302,\~відповідно до\~вищевказаних умов\~ПРРЕЕ та\~ККО,\~з урахуванням\~фактичних показів\~від 29.11.2018.\~Рахунок за\~використану електроенергію\~№ 8644468467\~від 31.12.2018\~рза грудень\~ [PERSON] сплачений\~не був.\~ Загальний\~борг в\~розмірі 6\~381,65\~грн.\~на особовому\~рахунку № [NUMBER] \~виник в\~результаті систематичної\~недоплати за\~використану електроенергію\~з березня\~2016\~р.\~Нарахування плати\~за використану\~до 01.01.2019\~р.\~електроенергію по\~особовому рахунку\~№ [NUMBER] \~проведено вірно\~відповідно до\~положень ПРРЕЕ\~та ККО,\~у ПрАТ\~«Київобленерго» немає\~підстав для\~перерахунку нарахувань.\~Весь обсяг\~використаної за\~вказаною адресою\~електричної енергії\~підлягає обов?язковій\~оплаті в\~повному обсязі.\~Заборгованість за\~спожиту електричну\~енергію в\~розмірі 6381,65\~грн,\~яка залишилась\~на собовому\~рахунку №\~ [NUMBER] \~станом на\~01.01.2019\~на показ\~5302,\~обов`язково\~повинна була\~бути сплачена\~виключно на\~рахунок ПрАТ\~«Київобленерго».\~У випадку\~невчасної оплати\~боргу,\~ПрАт «Київобленерго»\~мало право\~припинити електрозабезпечення\~будинку в\~порядку,\~встановленому законодавством.Питання боргу за використану електроенергію врегульоване не було, із заявою про реструктуризацію заборгованості [PERSON] до ПрАТ «Київобленерго» не зверталися, борг повністю не сплатили, тому був сформований наряд на відключення за несплату. Електрозабезпечення будинку за вказаною адресою було припинено 23.10.2019 р. згідно з чинним законодавством. 23.10.2019 [PERSON] звернувся у Ірпінський районний підрозділ із заявою щодо нарахувань плати за використану в 2018 році електроенергію на особовому рахунку. На заяву ПрАТ «Київобленерго» було надано відповідь-пояснення згідно із ст. 20 Закону України «Про звернення громадян». 28.11.2019 р. за адресою: [ADDRESS] , працівниками Ірпінського районного підрозділу було виявлено самопідключення будинку до електромережі. Борг за використану електроенергію в повному обсязі сплачений так і не був, тому електрозабезпечення будинку було припинено повторно. 03.12.2019 р. [PERSON] звернувся у Ірпінський районний підрозділ ПрАТ «Київобленерго» із заявою щодо укладення Договору реструктуризації заборгованості та складання графіка погашення заборгованості терміном на 6 місяців. 03.12.2019 р., до моменту укладення Договору реструктуризації, [PERSON] першочергово було сплачено частину заборгованості без реструктуризації (30% від загальної суми заборгованості) та вартість повторного підключення після відключення за борг. 04.12.2019 р. за адресою: [ADDRESS] , працівниками Ірпінського районного підрозділу ПрАТ «Київобленерго» виконано контрольний огляд засобу обліку СА4-И672М № 885038 з його подальшою заміною: СА4-И672М № 885038 було демонтовано з кінцевим показом 6660,4, а встановлено засіб обліку NIK2301 АР3 № 10771856 з початковим показом 000017,3. Схема обліку опломбована, засіб обліку NIK2301 АРЗ № 10771856 працює в класі точності. За результатами огляду складено Акт заміни засобу обліку електричної енергії № 112883. 06.12.2019 р.електрозабезпечення будинку було відновлено. Щодо визнання неправомірними дій посадових осіб ПрАТ «ДТЕК Київській регіональні електромережі» з відключення будинку [ADDRESS] , від мережі електропостачання, суд зазначає наступне. Відповідно до статті 25 Закону України «Про електроенергетику» споживачі електричної енергії мають право на приєднання та підключення до електричної мережі, за умови виконання правил приєднання електроустановок до електричних мереж. За змістом пункту 5 частини першої статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг. Комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами (пункту 2 частини першої статті 5 зазначеного Закону). Згідно з пунктами 1, 4 частини першої статті 7 цього ж Закону споживач має право одержувати своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів; на усунення протягом строку, встановленого договорами про надання житлово-комунальних послуг або законодавством, виявлених недоліків у наданні житлово-комунальних послуг. Забезпечення електропостачання у житлових приміщеннях - це необхідна складова належних умов проживання у житловому приміщенні. Припинення електропостачання у житлове приміщення суттєво погіршує умови проживання та перебування у ньому. Взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ), затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 березня 2018 року N 312. Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку (п. 1.1.1 ПРРЕЕ). Відповідно до п. п. 1.2.1. п. 1.2 Правил визначено, що на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку. Підпунктом 5.1.1. п. 5.1 Правил передбачено, що оператор системи має право, зокрема тимчасово припиняти розподіл (передачу) електричної енергії, обмежувати обсяг розподілу (передачі) електричної енергії або відключати споживача від мережі без його згоди у випадках та порядку, передбачених цими Правилами та Кодексом систем розподілу, зокрема у зв`язку із заборгованістю споживача за договором про користування електричною енергією та/або договором про постачання електричної енергії, які продовжують свою дію в частині регулювання відносин сторін щодо заборгованості (переплати) за цими договорами, нарахування пені, неустойки, обмеження та припинення постачання електричної енергії тощо. Відповідно до пп. 6 п. 5.1.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ) оператор системи має право тимчасово припиняти розподілу/передачі електричної енергії, обмежувати обсяг розподілу/передачі електричної енергії або відключати споживача від мережі без його згоди у випадках та порядку, передбачень: цими Правилами та Кодексом систем розподілу, зокрема у зв`язку із заборгованість: Згідно з пп. 1 п. 7.5 ПРРЕЕ припинення повністю або частково постачань: електроенергії споживачу здійснюється оператором системи за умови попереджень: споживача не пізніше ніж за 5 робочих днів до дня відключення у разі заборгованості за надані послуги з розподілу/передачі електричної енергії. Відповідно до пп. 2 п. 7.5 ПРРЕЕ припинення постачання електричної енергії споживачу здійснюється електропостачальником за умови попередження споживач не пізніше ніж за 10 робочих днів до дня відключення у разі наявності заборгованості з оплати за спожиту електричну енергію відповідно до умов договору електропостачальником. Пп. 2 п. 5.2.1. ПРРЕЕ передбачає, що електропостачальник має право звертатися до оператора системи щодо відключення (обмеження) електроживлення споживача випадках, визначених цими Правилами. Відповідно до пп. 8 п. 5.1.2 ПРРЕЕ оператор системи розподілу (ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ») зобов`язаний припиняти у випадках та в порядку визначених Кодексом систем розподілу або Кодексом системи передачі та цим: Правилами, електроживлення споживача за зверненням електропостачальник відповідно до умов договору з електропостачальником. У своєму листі-відповіді на заяву позивача відповідач посилався на ту обставину, що, споживачеві [PERSON] 09.09.2019 р. було вручено під підпис попередження про припинення електропостачання, у зв`язку із наявністю за адресою: [ADDRESS] , заборгованості за спожиту електричну енергію. Вказані обставини позивач заперечує і стверджує, що відключення від електромережі відбулося без попереджень щодо такого наміру від відповідача він не отримував. Стороною відповідача не було надано доказів того, що позивача було попереджено як споживача не пізніше ніж за 10 робочих днів до дня відключення, відповідно - що відключення відбулося на законних підставах. Оскільки борг не погашений, працівники ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» відключили будинок за адресою: [ADDRESS] , де проживає [PERSON] від постачання електроенергії. Так, зазначав представник відповідача у відзиві, що станом на 29.11.2018 року за показами лічильника 5157 кВтг, які вирахувані автоматично, обліковувалася заборгованість за спожиту електричну енергію сумою 6 381,65 грн. У той же час, згідно наряду на підключення/відключення № [NUMBER] від 28.11.2019 року, сума боргу за особовим рахунком № [NUMBER] становила 0,000 грн. За таких обставин, суд приходить до висновку, що дії посадових осіб Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» щодо відключення будинку [ADDRESS] , від мережі електропостачання були неправомірними, у зв`язку із чим, позов в цій частині підлягає задоволенню. Щодо стягнення з ПрАт «ДТЕК Київській регіональні електромережі» на користь на користь позивача, сплачені останнім грошових коштів за підключення електропостачання, суд зазначає наступне. Згідно пункту 7.12. ПРРЕЕ, відновлення електроживлення електроустановок споживача, електроживлення яких було припинено з підстав, зазначених у пунктах 7.5 та/або 7.6 цього розділу, здійснюється оператором системи у порядку, визначеному Кодексом системи передачі та Кодексом систем розподілу, протягом 3 робочих днів у містах та 5 робочих днів у сільській місцевості після отримання від ініціатора відключення інформації про усунення споживачем порушень, що підтверджується відповідним документом учасника ринку, на вимогу якого здійснювалося припинення електроживлення. Про усунення причин відключення ініціатор такого відключення повідомляє оператора системи в день отримання такої інформації. Витрати оператора системи на здійснення робіт з припинення та відновлення електроживлення електроустановки споживача (повторне підключення електроустановки) покриваються за рахунок коштів ініціатора здійснення цих робіт, які відшкодовуються йому споживачем (крім випадків, визначених цим пунктом), якщо припинення постачання (розподілу або передачі) електричної енергії споживачу здійснювалося у встановленому цими Правилами порядку. У разі припинення електроживлення побутовому споживачу через заборгованість з оплати за спожиту електричну енергію побутовим споживачем не відшкодовуються витрати з припинення та відновлення електроживлення ініціатору цих робіт у таких випадках: станом на момент оформлення попередження розмір заборгованості побутового споживача з оплати за спожиту електричну енергію менший ніж розмір половини прожиткового мінімуму для працездатних осіб; побутовим споживачем протягом двох розрахункових періодів, що передують дню відключення, здійснено повну оплату спожитої електричної енергії. Таким чином, визнаючи неправомірними дії Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» щодо відключення будинку від електропостачання, встановивши, що на момент припинення електроживлення у будинку, у позивача була відсутня заборгованість, позивачу підлягають поверненю сплачені грошові кошти за підключення електропостачання у розмірі 819,90 грн. Щодо визнання неправомірними дій посадових осіб ПрАТ «ДТЕК Київській регіональні електромережі», щодо нарахування позивачу заборгованості за спожиту електроенергію, суд зазначає наступне. Згідно частин першої та другої ст. 56 Закону України «Про ринок електричної енергії» № 2019-VIII постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу. Договір постачання електричної енергії споживачу укладається між електропостачальником та споживачем та передбачає постачання всього обсягу фактичного споживання електричної енергії споживачем у певний період часу одним електропостачальником. Постачання електричної енергії споживачам здійснюється за вільними цінами. В силу п. 10 ч. 2 ст. 57 вказаного Закону електропостачальник зобов`язаний надавати споживачам у порядку, визначеному правилами роздрібного ринку, дані про споживання ними електричної енергії. При цьому у відповідності до положень ч. 3 ст. 58 Закону споживач зобов`язаний, зокрема сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; надавати постачальникам послуг комерційного обліку, з якими він уклав договір, доступ до своїх електроустановок для здійснення монтажу, технічного обслуговування та зняття показників з приладів обліку споживання електричної енергії. Пунктом 2.3.11. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 р. №312 (надалі - ПРРЕЕ) встановлено, що комерційний облік на роздрібному ринку електричної енергії організовується адміністратором комерційного обліку та здійснюється постачальниками послуг комерційного обліку відповідно до вимог Закону України «Про ринок електричної енергії». Кодексу комерційного обліку та цих Правил. Постачальник послуг комерційного обліку забезпечує зняття показів засобів вимірювальної техніки відповідно до Кодексу комерційного обліку (п. 2.3.14. ПРРЕЕ). Принципи організації комерційного обліку електричної енергії на ринку електричної енергії України, права та обов`язки сторін стосовно організації комерційного обліку електричної енергії та отримання точних і достовірних даних комерційного обліку для здійснення комерційних розрахунків визначаються Кодексом комерційного обліку електричної енергії, затвердженим Постановою УКРЕКП від 14.03.2018 року №311 (далі - ККОЕЕ). Пунктом 11 Типового договору про користування електричною енергією визначено, що споживач зобов?язаний оплачувати спожиту електричну енергію відповідно до умов договору. Окрім того зобов?язання споживача щодо оплати електричної енергії та надані послуги визначено п. 5.5.5 ПРРЕЕ., а саме сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів. Умови та порядок оплати за використану електричну енергію здійснюються згідно п. 16 договору про користування електричною енергією. Оплата за електричну енергію здійснюється відповідно до показів приладу обліку. Розрахунковим періодом для встановлення розміру оплати спожитої електричної енергії є календарний місяць. Споживач щомісяця самостійно проводить знімання показів приладу обліку, розрахунок обсягу і вартості спожитої електричної енергії та оформлення платіжного документу. Пунктами 20, 21 Правил користування електричною енергією для населення, затверджені Постановою КМУ від 26 липня 1999 року №1357, в редакції чинні станом на 25 червня 2018 року визначено, що розрахунковим періодом для встановлення розміру оплати спожитої електричної енергії є календарний місяць. Плата за спожиту протягом розрахункового періоду електричну енергію вноситься не пізніше 10 числа наступного місяця, якщо договором не встановлено іншого терміну. Знімання показів засобів обліку провадиться електропостачальником (електророзподільним підприємством) та/або побутовим споживачем щомісяця відповідно до умов договору. Побутовий споживач, як правило, знімає покази засобу обліку на перше число місяця, наступного за розрахунковим періодом (місяцем). Якщо знімання показів проводиться побутовим споживачем, електропостачальник (електророзподільне підприємство) має право контролювати правильність знімання показів засобів обліку побутовим споживачем. Передані побутовим споживачем та отримані у порядку, визначеному у договорі, та/або зняті електропостачальником (електророзподільним підприємством) дані про покази засобу обліку протягом періоду, що починається за два робочі дні до кінця розрахункового місяця та закінчується на третій робочий день наступного розрахункового періоду (календарного місяця), вважаються даними на перше число календарного місяця. Зняті споживачем чи отримані та/або зняті енергопостачальником (електророзподільним підприємством) дані про покази засобу обліку в інший день вважаються вихідними даними для визначення показів засобу обліку на перше число календарного місяця шляхом додавання (віднімання) середньодобового споживання, помноженого на кількість днів (діб) між датою зняття показів та першим числом календарного місяця. Середньодобове споживання визначається виходячи з даних про покази засобу обліку, зафіксовані між двома послідовними зняттями, та кількості днів між цими зняттями показів. Платіжний документ, який виписується енергопостачальником, формується ним за обсяг електричної енергії, спожитий протягом календарного місяця (з першого числа розрахункового місяця, по перше число місяця, наступного за розрахунковим). Показання засобів обліку, зафіксовані під час проведення контрольного зняття працівники відповідача вносять до реєстру контрольного обходу відповідного житлового будинку із зазначенням дати зняття. Нарахування за спожиту електричну енергію проводяться за показаннями лічильника, які зафіксовували працівники ПАТ «Київобленерго» під час проведення контрольного знімання, та за показаннями, зазначеними у квитанції клієнта (у разі відповідності фактичним показанням). У разі зазначення показань засобу обліку, які не відповідають фактичному споживанню, такі показання не враховуються у розрахунках та призводять до недоплати за спожиту електричну енергію. Відповідно до п.п. 5.5.5. та 7.5.2., 7.12., 7.13. ПРРЕЕ та п.л. 11.5.23, 11.5.24. ККО споживач електричної енергії зобов?язаний сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів. За умови неповної оплати за спожиту електроенергію припинити власне електроспоживання відповідно до умов договору. Припинення постачання електричної енергії здійснюється електропостачальником за умови попередження споживача не пізніше ніж за 10 робочих днів до дня відключення у разі заборгованості з оплати за спожиту електричну енергію. Відновлення розподілу електричної енергії здійснюється оператором системи розподілу (далі - ОСР) протягом 5 робочих днів у сільській місцевості після оплати заборгованості за надані послуги. Відшкодування витрат ОСР на відновлення розподілу електричної енергії Користувачу здійснюється за рахунок сторони з вини якої відбулося припинення розподілу електричної енергії. Отже, підсумовуючи вищевикладене, споживання електричної енергії за точкою комерційного обліку, що розташована за адресою: [ADDRESS] відбувалося в тих обсягах, які були в подальшому переведені в грошовий еквівалент в сумі 6381,65 грн. на показник лічильним 6660 кВт.год., факт якого не заперечується сторонами. Крім того, факт наявності заборгованості підтверджується фактично знятим показниками, заявою Позивача від 03.12.2019 р., Актом звіряння розрахунків від 11.12.2019 р., яким [PERSON] повністю підтвердив факт наявності боргу. На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що вимога позивача про визнання неправомірними дій посадових осіб ПрАТ «ДТЕК Київській регіональні електромережі», щодо нарахування [PERSON] , заборгованості за спожиту електроенергію в сумі 6\~381,65 грн., задоволенню не підлягає. Щодо визнання недійсним договору №7000040632 від 11 грудня 2019 року про розстрочку виконання зобов?язань, укладеного між Приватним акціонерним товариством "Київобленерго"та [PERSON] , суд зазначає наступне. Частиною першою статті 202 ЦК України встановлено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до\~положень частин\~першої,\~третьої,\~п`ятої\~статті 203\~ЦК України\~зміст правочину\~не може\~суперечити цьому\~Кодексу,\~іншим актам\~цивільного законодавства,\~а також\~інтересам держави\~і суспільства,\~його моральним\~засадам.\~Волевиявлення учасника\~правочину має\~бути вільним\~і відповідати\~його внутрішній\~волі.Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Відповідно до статті 204 ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Першочерговим і визначальним у спорі про визнання оспорюваного договору недійсним є встановлення у [PERSON] та ПрАТ «ДТЕК Київській регіональні електромережі» на момент укладення договору волевиявлення на вчинення саме такого договору. Суд вважає, що [PERSON] уклав договір № 7000040632 про розстрочку виконання зобов`язань від 11.12.2019 року з власного волевиявлення, про що свідчить заява останнього про розстрочення боргу, відтак матеріалами справи не підтверджено підстав для визнання недійсним договору. Щодо стягнення з ПрАТ «ДТЕК Київській регіональні електромережі» сплачених коштів по договору про розстрочення виконання зобов`язання. Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина перша статті 626 Цивільного кодексу України). Згідно зі статтею 629 Цивільного кодексу України, в якій закріплений принцип обов`язковості договору, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до ст. ст. 525, 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 901 ЦК України, за договором надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується надати послугу, яка споживається у процесі здійснення певної дії або здійснення певної діяльності, а інша сторона зобов`язується сплатити виконавцю дану послугу, якщо інше не встановлено договором. На підставі ст. 67 ЖК України, плата за комунальні послуги (водопостачання, газ, теплову енергію та інші послуги) береться крім квартирної плати згідно затверджених у встановленому законом порядку тарифам. Згідно із ч. 1 ст. 1 Закону України «Про реструктуризацію заборгованості з квартирної плати, плати за житлово-комунальні послуги, спожиті газ та електроенергію» N 554-ІУ від 20.02.2003 року (далі по тексту - Закон України № 554) заборгованість з квартирної плати (плати за утримання житла) та плати за комунальні послуги (водо-, тепло-, газопостачання, послуги водовідведення, електроенергія, вивезення побутового сміття та рідких нечистот) (далі - житлово-комунальні послуги) наймачів жилих приміщень та власників жилих будинків або квартир (далі - громадяни), яка склалася на дату набрання чинності цим Законом перед надавачами житлово-комунальних послуг, реструктуризується на термін до 60 місяців залежно від суми боргу та рівня доходів громадян на дату реструктуризації. Цим же законом передбачено, що на період погашення реструктуризованої заборгованості загальна сума платежів, що вносяться громадянами на оплату поточних платежів та платежів по погашенню реструктуризованої заборгованості, не повинна перевищувати 25 відсотків доходів, що визначаються при нарахуванні субсидій для працюючих громадян, і 20 відсотків - для пенсіонерів та інших осіб, які отримують будь-які види соціальної допомоги. За умовами договору боржник [PERSON] повинен був погасити заборгованість за спожиту електроенергію, що згідно акта звірки від 11.12.2019 року складала 4\~466,65 грн., а також щомісячно здійснювати оплату поточних платежів. На виконання умов договору про розстрочку виконання зобов`язання, [PERSON] сплатив відповідачу 1915,00 грн., що становить 30% від суми заборгованості, що підтверджується квитанцією № 1797-3534-4975-0464 від 03.12.2019 року. Як стверджує відповідач, позивачем також було сплачено відповідачу по договору про розстрочку виконання зобов`язання, грошові кошти на суму 2233,50 грн. Таким чином, позивачем [PERSON] було добровільно сплачено суму у розмірі 4 148,50 грн. в рахунок погашення заборгованості. Враховуючи викладене, суду приходить до висновку про відсутність підстави для стягнення з ПрАТ «ДТЕК Київській регіональні електромережі» сплачених коштів позивачем по договору про розстрочення виконання зобов`язання, оскільки позивачем добровільні було сплачено кошти в рахунок погашення заборгованості. При цьому судом встановлено, що відмови в укладенні договору на реструктуризацію, ані позивачем, ані відповідачем надано не було. Щодо зобов?язання посадових осіб ПрАТ «ДТЕК Київській регіональні електромережі» перенести лічильних з опори на фасад будинку [ADDRESS] , суд вказує наступне. Так відповідно до п. п. 74, 84 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» ринок електричної енергії - система відносин, що виникають між учасниками ринку під час здійснення купівлі-продажу електричної енергії та/або допоміжних послуг, передачі та розподілу, постачання електричної енергії споживачам; споживач - фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання. Згідно п. 93 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» універсальна послуга - постачання електричної енергії побутовим та малим непобутовим споживачам, що гарантує їхні права бути забезпеченими електричною енергією визначеної якості на умовах, визначених відповідно до цього Закону, на всій території України; Відповідно до ч. 1 ст. 56 Закону України «Про ринок електричної енергії», постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу. Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів. Відповідно підпункту 5 пункту 2.5.4. Кодексу комерційного обліку електричної енергії затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 311 (далі - Кодекс) оператори системи за місцем провадження ними господарської діяльності з розподіл електричної енергії за власний рахунок забезпечують установлення, налаштування (зокрема параметризацію), заміну, модернізацію, реконструкцію, технічне переоснащення та/або зміну місця встановлення за власною ініціативою, а також технічну підтримку, обслуговування та ремонт належних їм ЗКО (за власною ініціативою). Згідно з п. 2.3.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018р. № 312 (далі по тексту - ПРРЕЕ) для вимірювання з метою комерційних розрахунків за електричну енергію мають використовуватися розрахункові засоби вимірювальної техніки, які відповідають вимогам Кодексу комерційного обліку, Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» та іншим нормативно-правовим актам, що містять вимоги до таких засобів вимірювальної техніки. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» у сфері законодавчо регульованої метрології застосовуються засоби вимірювальної техніки, які відповідають вимогам щодо точності, регламентованим для таких засобів, у встановлених умовах їх експлуатації. Експлуатація засобів вимірювальної техніки, які застосовуються у сфері законодавчо регульованої метрології, здійснюється з дотриманням правил застосування таких засобів, встановлених у нормативно-правових актах, і вимог щодо їх експлуатації, встановлених в експлуатаційних документах на такі засоби. Згідно пункту 5.8.1 глави 5.8 розділу V Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 311, заміна або зміна місця встановлення справного, непошкодженого та повіреного ЗКО, встановленого відповідно до виданих технічних умов та/або рекомендацій та який відповідає вимогам цього Кодексу, ПУЕ та проєктним рішенням (незалежно від того хто є власником ЗКО), здійснюється ППКО за рахунок ініціатора такої заміни/зміни та виключно за взаємною документально підтвердженою згодою власника ЗКО, СПМ та оператора мережі. Зміна місця встановлення ЗКО здійснюється, згідно з новим проєктним рішенням, погодженим власником ЗКО, СПМ та оператором мережі. Як убачається з матеріалів справи, 04.12.2019 р. за адресою: [ADDRESS] , працівниками Ірпінського районного підрозділу ПрАТ «Київобленерго» виконано контрольний огляд засобу обліку СА4-И672М № 885038 з його подальшою заміною: СА4-И672М № 885038 було демонтовано з кінцевим показом 6660,4, а встановлено засіб обліку NIK2301 АР3 № 10771856 з початковим показом 000017,3. Схема обліку опломбована, засіб обліку NIK2301 АРЗ № 10771856 працює в класі точності. За результатами огляду складено Акт заміни засобу обліку електричної енергії № 112883. [PERSON] звернувся до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) із листом щодо незгоди зміни місця (перенесення) засобу комерційного обліку, що обліковує електричну енергію на об?єкті, що розташований за адресою: [ADDRESS] . За результатами\~розгляду звернення [PERSON] від 19.07.2024 року НКРЕКП листом від 24.10.2024 № 21995/20.3/9-24 надала вказівку оператору системи розподілу ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (далі - ОСР) привести свої дії по відношенню до споживача у відповідність до вимог пункту 5.8.1 глави 5.8 розділу V Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 311, шляхом узгодження із споживачем місця встановлення засобу комерційного обліку або повернення його у попереднє місце встановлення. У відповідь на вказаний лист ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» листом від 13.11.2024 № 04/440/8096 повідомило НКРЕКП про недоцільність зміни місця розташування засобу обліку (повернення його з опори на фасад будинку) у зв?язку з подальшим ускладненням технічної та фізичної можливості безперешкодного доступу до засобу обліку відповідальних працівників зацікавлених сторін (ОСР, електропостачальника та Державної інспекції енергетичного нагляду України). Натомість, у судовому засіданні судом встановлено, що позивач із заявою про перенесення лічильника на фасад будинку до ПрАТ «ДТЕК Київській регіональні електромережі» не звертався, а також матеріали справи не містять доказів звернення позивача до відповідача з такою заявою. З урахуванням вищевикладеного, суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог позивача в частині зобов?язання посадових осіб ПрАТ «ДТЕК Київській регіональні електромережі» перенести лічильних з опори на фасад будинку [ADDRESS] . Щодо стягнення моральної шкоди в сумі 30 000,00 грн., суд вказує наступне. Згідно із ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до п. 9 постанови Пленуму Верховного суду України від 31.03.1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Згідно з п. 13 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» відповідно до ст. 237-1 КЗпП за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин (незаконного звільнення або переведення, невиплати належних йому грошових сум), яке призвело до його моральних страждань, втрати нормальних життєвих зав`язків чи вимагає від нього додаткових зусиль для організації свого життя, обов`язок по відшкодуванню моральної (немайнової) шкоди покладається на власника або уповноважений ним орган незалежно від форми власності, виду діяльності чи галузевої належності. Право на відшкодування моральної шкоди з урахуванням практики Європейського суду з прав людини повинно носити ефективний характер, і має на меті не тільки покриття шкоди завданої потерпілій стороні, а також є засобом попередження з боку відповідача вчинення порушень прав, отже має бути відчутним не тільки для позивача, але й для відповідача, що спонукало б останнього вживати заходів щодо зміни практики нехтування положеннями законодавства, і зокрема, сприяло б зменшенню кількості і обсягів скарг і позовних заяв які надходять на адресу національних судів та Європейського суду з України. З матеріалів справи вбачається, що негативні явища в житті позивача, пов`язані з відключенням ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» будинку позивача від мережі електропостачання, тривали у період з 28.11.2019 року по 06.12.2019 року. Вирішуючи питання щодо задоволення позовних вимог [PERSON] в частині стягнення моральної шкоди, суд враховує характер і тривалість страждань, вік позивача, наслідки, які виразилися у душевному болі та постійних хвилюваннях, істотність вимушених змін у життєвих та соціальних стосунках, страждання завдані неможливістю належним чином користуватися жилим приміщенням, і з урахуванням вимог розумності і справедливості, суд вважає можливим задовольнити вимоги про відшкодування моральної шкоди частково у розмірі 10 000,00 гривень. Питання про розподіл судових витрат по справі суд вирішує відповідно до ст. 141 ЦПК України. Пунктом 9 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю І та ІІ груп. Ч. 6 ст. 141 ЦПК України передбачено, що якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Outcome: partial