Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-26 00:00:00

15.02.2022 до Московського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява Акціонерного товариства «Універсал Банк», в якому просить суд стягнути з [PERSON] на користь Акціонерного товариства «Універсал Банк» заборгованість за договором про надання банківських послуг «Monobank» від 06.08.2018 року у розмірі 34667,14 грн. станом на 28.12.2021 р., та судовий збір у розмірі 2481,00 грн. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що в рамках мобільного банку «monobank» відкриваються поточні рахунки клієнтам (фізичним особам), спеціальним платіжним засобом яких є платіжні картки «monobank». Після перевірки кредитної історії на платіжних картках «monobank» за заявою клієнтів встановлюється кредитний ліміт. Особливістю даного проєкту є те, що банківське обслуговування здійснюється дистанційно, без відділень. Разом із встановленням на платіжній картці кредитного ліміту надається послуга переведення витрати у розстрочку. За рахунок здійснення зазначеної операції стає доступним попередньо використаний кредитний ліміт. Умови обслуговування рахунків фізичної особи в АТ «Універсал Банк» опубліковані на офіційному сайті банку та постійно доступні для ознайомлення за посиланням https://www.monobank.ua/terms. 06.08.2018 відповідач звернувся до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг від 06.08.2018. Положеннями анкети-заяви визначено, що він разом з Умовами, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та паспортом споживчого кредиту складають договір про надання банківських послуг. Підписавши Анкету-заяву [PERSON] підтвердив, що ознайомився та отримав примірники у мобільному додатку вищезазначених документів, що складають Договір про надання банківських послуг та зобов`язався виконувати його умови.\~ На підставі укладеного договору відповідач отримав кредит у розмірі 100 000,00 грн у вигляді встановленого кредитного ліміту\~на платіжну картку з можливістю його коригування, зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 3,2 % на місяць на суму залишку заборгованості за кредитом (38,4 % річних), зі сплатою збільшених відсотків за користування кредитом у розмірі 6,4 % на місяць на суму простроченої заборгованості за кредитом (76,8 % річних). АТ «Універсал Банк» свої зобов`язання за договором виконало в повному обсязі, надало відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах, передбачених Договором та в межах встановленого кредитного ліміту. [PERSON] не надавав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом відповідно до умов Договору, у зв`язку з чим у відповідача станом на 28.12.2021 виникла заборгованість в розмірі 34667,14 грн. Оскільки відповідач продовжує ухилятися від виконання своїх зобов`язань і не погашає заборгованість, позивач змушений звернутись до суду з даним позовом. 22.02.2022 постановлено ухвалу Московським районним судом м. Харкова про передачу вищезазначеної цивільної справи до Червонозаводського районного суду м. Харкова за підсудністю. Указом Президента України №64/2022\~в Україні 24.02.2022 введено воєнний стан, дію якого продовжено відповідними Указами Президента України у зв`язку з чим було змінено територіальну підсудність судових справ Московського районного суду м. Харкова та визначено замість нього Октябрський районний суд м. Полтави, у зв`язку з чим справа була помилково надіслана до вищевказаного суду. 08.05.2023 з Октябрського районного суду м. Полтави з ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 22.02.2022 вищезазначена цивільна справа перенаправлена до Червонозаводського районного суду м. Харкова за підсудністю. Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 25.05.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду, провадження по вищевказаній цивільній справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Від представника позивача надійшла заява, в якій позовні вимоги підтримують в повному обсязі, просить розглядати справу за відсутності представника позивача, проти винесення заочного рішення не заперечує. Відповідач у судове засідання позивач не прибув, про дату, час та місце судового засідання була повідомлений своєчасно та належним чином. Згідно з ст.178 ЦПК України\~відповідач своїм правом подання до суду відзиву на позовну заяву не скористався. У відповідності до ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України у зв`язку з розглядом справи за відсутності сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Розгляд справи проведено у порядку спрощеного позовного провадження у відповідності із ч. 5\~ст.\~279 ЦПК України\~за наявними у справі матеріалами. Ухвалою суду від 12.12.2023 року призначено провести заочний розгляд справи на підставі\~ст. 280 ЦПК України. Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, приходить до висновку про задоволення позовних вимог з наступних підстав. 06 серпня\~2018 року [PERSON] підписав анкету-заяву до договору про надання АТ «Універсал Банк» банківських послуг, у якій просив відкрити поточний рахунок у гривні на його ім`я та встановити кредитний ліміт на суму, вказану у додатку відповідно до умов договору та наведених нижче умов. Із вказаного договору вбачається, що [PERSON] отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку в розмірі 100\~000,00 грн. З наданого банком розрахунку заборгованості вбачається, що станом на 28.12.2021 заборгованість відповідача перед АТ «Універсал Банк» за договором становить 34667,14 грн, яка складається з загального залишку заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) 34526,38 грн та заборгованості за порушення грошового зобов`язання 140,76 грн. Відповідальність за порушення строків виконання грошового зобов`язання Клієнтом за Договором визначена пп.пп. 5.15-5.19 п. 5 «Надання та обслуговування кредиту» Розділу II Умов. Відповідно до частин першої, другоїстатті 207 ЦК Україниправочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК Українидоговором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК Українивстановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Устатті 526 ЦК Українипередбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цьогоКодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно з ч. 1 ст.610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до частини першоїстатті 1054 ЦК Україниза кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина першастатті 1048 ЦК України). Частиною другоюстатті 1054 ЦК Українивстановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно із частиною першою статті 633 ЦК Українипублічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом статті 634\~цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ «Універсал Банк»). Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК Україниможна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Згідно п.6 ч.1 ст.3 Закону України «Про електронну комерцію»електронний підпис одноразовим ідентифікаторомце дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору. Відповідно до вимог ч.2 ст.639 ЦК Україниякщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку АТ «Універсал Банк» не повернуті, а також вимоги частини другоїстатті 530 ЦК України, за змістом якої якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, суд доходить висновку про необхідність задоволення позову та стягнення з відповідача на користь АТ «Універсал Банк» заборгованості в розмірі 34667,14 грн. Підстав для звільнення [PERSON] від сплати зазначеної суми судом не встановлено. В той же час, банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просив у тому числі, крім тіла кредиту стягнути заборгованість за порушення грошового зобов`язання у розмірі 140,76 грн. В обґрунтування вимоги в частині стягнення заборгованості за порушення грошового зобов`язання позивачем зазначено, що Умовами визначена відповідальність за порушення строків виконання грошового зобов`язання клієнтом за Договором. Також зазначено правову позицію, викладену Верховним Судом України у постанові від 30.01.2019 року по справі № 922/175/18. Отже за змістом наведеної норми закону нарахування інфляційних витрат на суму боргу та 3% річних входять до складу грошового зобов`язання і вважаються особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування останнім утримуваними грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. Також зазначено, що інфляційні нарахування на суму боргу, сплата яких передбачена ч.2\~ст. 625 ЦК України, не є відсотками за кредитом чи неустойкою, адже за своєю суттю це відшкодування матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів. У\~статті 625 ЦК України\~визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виконання (договір чи діалект). Отже, за змістом наведеної норми закону нарахування інфляційних втрат на суму боргу та 3 % річних входять до складу грошового зобов`язання і вважаються особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування останнім утримуваними грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. Вказана правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі № 686/21962/15-ц (провадження №14-16цс18). Верховний Суд зробив висновок, що у\~статті 625ЦК України\~визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення. Приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань. З урахуванням вищевикладеного, позивач має право на стягнення з відповідача заборгованості за порушення грошового зобов`язання у розмірі 140,76 грн. На підставі ст.141 ЦПК України\~стягненню з відповідача на користь позивача підлягають судові витрати, понесені позивачем при зверненні до суду у вигляді судового збору в розмірі 2481,00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved