Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-09 00:00:00

Короткий зміст заявлених вимог [PERSON] (далі - [PERSON] ), в інтересах якої діє адвокат Крутько І.М., звернулася до суду з позовом до [PERSON] (далі - [PERSON] ) у якому просить встановити, що [PERSON] , [INFO] є сином [PERSON] , [INFO] . Позовна заява мотивована тим, що чоловік позивачки помер не вступивши у спадщину після смерті своєї матері. Позивачка в порядку спадкової трансмісії набула право на спадщину (нерухоме майно). Однак, під час оформлення документів з`ясувалось, що у прізвищі її покійного чоловіка та його матері наявні відмінності у написані прізвища (" [PERSON] " і " [PERSON] "), що обумовлено різним написанням вказаного прізвища українською та російською мовами під час оформлення та видачі документів, а тому наявні підстави для встановлення факту родинних відносин. Звернення із заявою у позовному провадженні обумовлено наявністю судового спору між [PERSON] і [PERSON] про визнання права власності на будинок. Виклад позиції відповідача Відповідач не скористався правом на подання відзиву на позов. 10.01.2025 до суду від відповідача надійшла заява, в якій він зазначив, що визнає позов. Процесуальні дії у справі Суд ухвалою від 10.09.2024 прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче засідання. Підготовче судове засідання неодноразово відкладалось у зв`язку з необхідністю належного повідомлення учасників справи та клопотанням представниці позивачки. Суд ухвалою від 07.11.2024задовольнив клопотання представниці позивачки про відкладення розгляду справи і відклав розгляд справи до 15.12.2024, у зв`язку з чим продовжив строк підготовчого провадження на підставі частини третьої статті 189 ЦПК України. 15.12.2024 підготовче засідання було закрито та призначено справу до розгляду на 10.01.2025. 10.01.2025 від відповідача надійшло клопотання про розгляд справи без його участі. У заяві зазначив, що позов визнає. 10.01.2025 у судове засідання з`явились представниця позивачки. Відповідач у судове засідання не з`явився. Про дату час та місце судового засідання повідомлені належним чином, що підтверджується розпискою про повідомлення дати судового засідання та поданою заявою про розгляд справи за його відсутності. Представниця позивачки у судовому засідання не заперечувала проти задоволення клопотання відповідача та розгляд справи за його відсутності. Суд врахував, що відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, подану ним заяву про розгляд справи без його участі, і дійшов висновку про можливість задоволення клопотання відповідача та розгляд справи без його участі. Представниця позивачки у судовому засіданні підтримала вимоги позовної заяви та просила її задовольнити. Фактичні обставини, встановлені судом [INFO] народився [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 22.08.1969. Відповідно до вказаного свідоцтва батьками [PERSON] є: батько - [PERSON] , мати - [PERSON] , . Запис у свідоцтві вчинено російською мовою і дані про осіб записані таким чином: дитина - " [PERSON] ", батько - " [PERSON] ", мати - " [PERSON] ". 12.06.1996 [PERSON] , [INFO] , одружився з [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про одруження серії [NUMBER] від 12.06.1998. Після одруження дружина взяла прізвище - [PERSON] . 05.01.2018 [PERSON] , [INFO] , склала заповіт на випадок смерті, в якому зробила розпорядження, що житловий будинок [ADDRESS] заповідає [PERSON] , [INFO] . Заповіт посвідчено приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Погрібною Т.П., що підтверджується копією відповідного заповіту від 05.01.2018, зареєстрованого в реєстрі за № 15. [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , про що 07.04.2023 складено відповідний актовий запис № 18, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 07.04.2023. [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , про що 27.03.2023 складено відповідний актовий запис № 3606, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 27.03.2023. У позові заявниця зазначає, що в провадженні Київського районного суду міста Харкова перебуває справа № 953/4184/24 за позовом [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності на будинок [ADDRESS] у порядку спадкування за заповітом в порядку спадкової трансмісії після смерті [PERSON] . Згідно з відкритими даними Єдиного державного реєстру судових рішень (стаття 4 Закону України "Про доступ до судових рішень") у провадженні Київського районного суду міста Харкова перебуває справа № 953/4184/24за позовом (з урахуванням заяви про зміну предмету позову) [PERSON] до [PERSON] , Харківської міської ради про визнання права власності на 48/100 частин житлового будинку, розташованого за адресою [ADDRESS] , в порядку спадкування за заповітом в порядку спадкової трансмісії після смерті [PERSON] . Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права Щодо можливості розгляду вказаної вимоги в порядку позовного провадження За змістом статей 15 і 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Верховний Суд у постанові від 03.11.2021 у справі № 691/1237/20 зазначив, що аналіз положень статті 315 ЦПК України свідчить про те, що факт родинних відносин між фізичними особами встановлюється у судовому порядку, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Звертаючись із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, особа, відповідно до вимог статті 318 ЦПК України, вказує мету встановлення юридичного факту, яка дає можливість зробити висновок, чи дійсно цей факт є юридичним і чи зумовлює він правові наслідки. У заяві необхідно також вказати причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт, та навести докази його існування. Отже, закон надає суду право встановлювати факти, що мають юридичне значення, але при певних умовах: факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відмовити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Подібні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 18.11.2021 у справі № 645/444/20. Суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника тощо. У відповідності до частини шостої статті 294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах. Із системного аналізу частини шостої статті 294, статті 315 ЦПК України вбачається, що за наявності спору про право суд в порядку позовного провадження може розглядати справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення в тому числі й факту родинних відносин, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення або особа не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факти, що мають юридичне значення. Зокрема, справи про спадкування повинні розглядатися судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Подібні висновки викладено у постановах Верховного Суду від 07.09.2021 у справі № 741/38/19, від 08.09.2021 у справі № 641/5187/20. Указана позиція щодо можливості розгляду справи про встановлення факту в порядку позовного провадження, за наявності відповідних підстав є сталою. Зокрема, Верховний Суд, переглядаючи судові акти судів попередніх інстанцій у справі № 543/271/20, предметом розгляду яких була позовна вимога про встановлення факту родинних відносин, у постанові від 08.12.2021 погодився з висновком судів щодо розгляду заявлених у справі вимоги за правилами позовного провадження з огляду на те, що встановлення факту родинних відносин заявнику потрібно було для реалізації спадкових прав, які неможливо було оформити внаслідок відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину. У справі, що переглядається, позивачка обґрунтовує неможливістю проведення перереєстрації майна і наявністю судового спору щодо визнання права власності на частину спадкового майна (справа № 953/4184/24 за позовом [PERSON] до [PERSON] , Харківської міської ради про визнання права власності на 48/100 частин житлового будинку, розташованого за адресою [ADDRESS] ). За таких обставин, суд враховуючи положення статей 15, 16 ЦК України, статей 4, 294, 315 ЦПК України та сталу судову практику Верховного Суду з цього питання вважає, що позивачка правильно звернулася до суду з вимогою про встановлення факту родинних відносин в порядку позовного провадження. Щодо суті позовних вимог Згідно зі статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків. Доводячи факт родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] , позивачка надала копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 22.08.1969, свідоцтва про смерть [PERSON] серії [NUMBER] від 07.04.2023, свідоцтва про смерть [PERSON] серії [NUMBER] від 27.03.2023. Так, зі свідоцтва про народження [PERSON] вбачається, що воно складено російською мовою, прізвища батьків та дитини написано російською мовою - " [PERSON] (а)". У свідоцтві про смерть [PERSON] (серії [NUMBER] від 07.04.2023), [INFO] , прізвище зазначено українською мовою із зазначенням української літери "і". Натомість у свідоцтві про смерть [PERSON] (серії [NUMBER] від 27.03.2023), [INFO] , прізвище написано українською мовою, однак містить українську літеру "и", що при прочитанні російською означає "і". При цьому суд враховує, що у заповіті, складеному [PERSON] 05.01.2018 прізвище спадкодавця та спадкоємця написано через українську літеру "і". Також суд враховує, що ім`я та по батькові і дати народжень [PERSON] і [PERSON] в свідоцтві про народження, свідоцтвах про смерть та заповіті є ідентичними, що підтверджує факт родинних відносин між [PERSON] і [PERSON] та безпосередньо слідує зі свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 22.08.1969. Також суд враховує позицію відповідача у справі, який у заяві від 10.01.2025 визнав позов. Відповідно до частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Положеннями статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що надані позивачкою докази, не містять суперечностей та є взаємодоповнюючими, а тому вважає що позовні вимоги є обґрунтованими. Висновки за результатами розгляду заяви Отже, позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] про встановлення факту родинних відносин підлягають задоволенню. Судові витрати Представниця позивачки у судовому засідання, ураховуючи особливість предмету заявленого позову, просила судові витрати у вигляді судового збору залишити за позивачкою, а тому суд у порядку статті 141 ЦПК України залишає судові витрати за позивачкою.

Outcome: approved