Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-05 00:00:00

Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог, позиція позивача 04.11.2024 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до Ленковецької сільської ради Шепетівського району Хмельницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування\~позову посилається\~на те,\~що [INFO] померла\~його бабуся\~ [PERSON] ,\~а [INFO] \~його дідусь\~ [PERSON] ,\~які були\~зареєстровані та\~постійно проживали\~по [ADDRESS] .\~Після їхньої\~смерті відкрилась\~спадщина,\~в тому\~числі на\~земельну ділянку\~площею 1,92\~га,\~яка розташована\~в межах\~Чотирбоківської сільської\~ради Шепетівського\~району Хмельницької\~області для\~ведення товарного\~сільськогосподарського виробництва,\~та на\~домоволодіння по\~ [ADDRESS] ,\~що належало\~останнім на\~праві власності.\~За життя\~дідусь [PERSON] \~склав заповіт, яким все своє майно, і взагалі все те, що буде належати йому на день смерті і на що за законом України матиме право, заповів йому. З метою оформлення спадкових прав звернувся до нотаріуса із відповідною заявою. Проте, у видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріусом йому відмовлено у зв`язку з пропуском встановленого законодавством шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Зазначає, що своєчасно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із тим, що про наявність заповіту на його ім`я дізнався лише у жовтні 2024 року, йому про це повідомила його мама, яка повернулася з-за кордону у відпустку та, переглядаючи документи в будинку, знайшла заповіт та свою заяву адресовану нотаріусу про відмову від прийняття спадщини після смерті батьків на його користь. А тому, просить суд визначити додатковий строк тривалістю два місяці для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом та законом після смерті діда [PERSON] , який помер [INFO] , та після смерті баби [PERSON] , яка померла [INFO] . Позивач [PERSON] у підготовче засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якій просив розгляд справи провести у його відсутність, позов підтримав, просив його задовольнити. Представник позивача [PERSON] адвокат Новачук Л.П. у підготовче засідання не з`явився, до канцелярії суду подав заяву, в якій просив підготовче засідання провести у його відсутність, позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Позиція відповідача Представник відповідача Ленковецької сільської ради Шепетівського району Хмельницької області в судове засідання не з`явився, сільський голова Криворчук Ю.П. подав до суду заяву, у якій просив розгляд справи провести у відсутності представника сільської ради, позов визнав. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 06.11.2024 року відкрито провадження в справі та призначено її розгляд за правилами загального позовного провадження у підготовчому засіданні на 10 год. 00 хв. 06.12.2024 року, який відкладено до 13 год. 00 хв. 06.01.2025 року; витребувано відомості щодо заведення спадкових справ після смерті [PERSON] та [PERSON] . Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у відповідності до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України. Виклад встановлених судом обставин, зміст спірних правовідносин та докази на їх підтвердження Як встановлено в суді та вбачається з свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 11.01.2008 року виконавчим комітетом Чотирбоківської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області, [PERSON] померла [INFO] в с.Чотирбоки Шепетівського району Хмельницької області. Згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА №325396 [PERSON] на праві власності належала земельна ділянку площею 1,92 га у межах згідно з планом, що розташована на території Чотирбоківської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області, цільове призначення якої для товарного сільськогосподарського виробництва. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на зазначене вище спадкове майно. Згідно довідки №348 від 13.11.2024 року, виданої Ленковецькою сільською радою Шепетівського району Хмельницької області, на день смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , була зареєстрована і постійно проживала по [ADDRESS] . Разом з нею був також зареєстрований її чоловік [PERSON] , 1930 року народження. Отже прийняв спадщину після смерті останньої. [PERSON] помер [INFO] в с. Чотирбоки Шепетівського району Хмельницької області, що підтверджується даними свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 07.05.2012 року Чотирбоківською сільською радою Шепетівського району Хмельницької області. За життя [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії [NUMBER] від 06.06.2005 року, належало на праві приватної власності домоволодіння по [ADDRESS] , що підтверджується також витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №7435773 від 06.06.2005 року. 11.01.2011 року [PERSON] склав заповіт, посвідчений секретарем Чотирбоківської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області Ротфус Н.В., зареєстрований в реєстрі за №11, яким на випадок своєї смерті зробив таке розпорядження: все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що буде належатиме йому на день смерті, і на що він за законом матиме право, заповів [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на спадкове майно. Згідно довідки №328 від 04.11.2024 року, виданої Ленковецькою сільською радою Шепетівського району Хмельницької області, [PERSON] , який помер [INFO] , був зареєстрований та постійно проживав по [ADDRESS] , один. Спадкові справи до майна померлої [PERSON] , яка померла [INFO] , та померлого [PERSON] , який помер [INFO] , не заводились, що підтверджується повідомленням приватного нотаріуса Шепетівського районного нотаріального округу Мартиненко А.М. №350/01-16 від 12.11.2024 року. Згідно заяви матері позивача (доньки померлих) [PERSON] від 06.06.2019 року, посвідченої державним\~нотаріусом Шепетівської\~районної нотаріальної\~контори Хмельницької\~області Оскаєвою\~Л.В.,зареєстрованої в реєстрі за №543, остання, усвідомлючи значення своїх дій та маючи можливість керувати ними, розуміючи обставини, які мають для неї істотне значення, без застосування до неї фізичного та психологічного тиску з боку інших осіб, за своєю справжньою волею повідомила, що всю спадщину, в тому числі на обов`язкову долю у спадщині згідно ст. 1241 ЦК України, після померлого батька [PERSON] та померлої матері [PERSON] , вона не приймає, приймати не буде та в суд по питанню поновлення спадкових справ та продовження строку для прийняття спадщини звертатися не буде. Отже, позивач [PERSON] є онуком померлих та спадкоємцем їх майна, з метою оформлення спадкових прав звернувся до нотаріальної контори. Вказане також підтверджується свідоцтвом про народження [PERSON] серії [NUMBER] від 21.12.1989 року виданим Чотирбоківською сільською радою Шепетівського району Хмельницької області. З повідомлення приватного нотаріуса Шепетівського районного нотаріального округу Хмельницької області Мартиненко А.М. №327/01-16 від 29.10.2024 року слідує, що видати [PERSON] свідоцтво про право на спадщину неможливо, оскільки ним пропущено строк, встановлений для подачі заяви про прийняття спадщини та для вирішення вказаного питання рекомендовано звернутися до суду. Звертаючись до\~суду,\~позивач обґрунтовує\~поважність пропуску\~строку звернення\~з заявою\~про прийняття\~спадщини тим,\~що не був обізнаний про наявність заповіту на його ім`я, а тому не вчиняв жодних дій для прийняття спадщини. Застосовані норми права Відповідно до ст.ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. \~ \~ \~ \~За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). \~ \~ \~ \~За\~ст. 1217 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1\~ст. 1235 цього Кодексу\~заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. \~ \~ \~ \~Згідно ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша\~статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272\~ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272\~ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Така правова позиція, висловлена Верховним Судом України в постанові від 6 вересня 2017\~року у справі № 6-496цс17. Відповідно до правової позиції зазначеної в Постанові Верховного Суду від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17 поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Згідно п. 24\~Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Пленум Верховного Суду України у пункті 24\~постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»\~судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що\~поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Нормами ст.ст. 12, 13\~ЦПК України закріплено такі принципи цивільного судочинства, як змагальність сторін та диспозитивність цивільного судочинства, які полягають в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1\~ст. 76 ЦПК України). Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК України). Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (ч. 2\~ст. 78 ЦПК України). Згідно із ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених\~статтею 82 цього Кодексу. Мотиви та висновки суду Згідно ч. 3\~ст. 200 ЦПК України\~за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. З`ясувавши думки учасників справи, викладені у письмових заявах, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку ухвалити рішення за результатами підготовчого провадження та позов задовольнити з огляду на наступне. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. \~ \~ \~ \~Обґрунтовуючи поважність причини пропуску вказаного строку, позивач посилаюєься на те, що вчасно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знав про наявність заповіту на його ім`я, тому не вчиняв жодних дій для прийняття спадщини. Згідно ч. 1\~ст. 15 Цивільного кодексу України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. З огляду на викладене вище, суд вважає можливим позов задовольнити та для реалізації спадкових прав позивачу визначити додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини тривалістю два місяці. \~ \~ \~ \~Розподіл судових витрат \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ч. 9 вказаної статті у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного, дійшов висновку про необхідність покладення судових витрат на позивача, який пропустив строк для прийняття спадщини з причин, не пов`язаних з діями відповідача. На підставі ч. 3\~ст. 1272 ЦК України,

Outcome: approved