Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-07 00:00:00

1. Короткий зміст позовних вимог. 28 серпня 2024 року до Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області звернулося Акціонерне товариство «Універсал Банк» з позовною заявою до [PERSON] «про стягнення заборгованості», в якій просить суд стягнути з відповідача на користь Банку заборгованість за Договором про надання банківських послуг «Monobank» від 30.03.2021 року у розмірі 36748,63\~грн.\~станом на\~18.06.2024\~року,\~у тому\~числі \~загальний залишок\~заборгованості за\~наданим кредитом\~(тілом\~кредиту)\~ 36748,63\~грн.,\~заборгованість за\~пенею \~0,00\~грнта судові витрати у розмірі 3028, (три тисячі дівдцять вісім) гривні 00 копійок сплаченого судового збору. 2. Процесуальні питання пов`язанні з розглядом справи. 28.08.2024 року позивач АТ «Універсал Банк» звернулось до Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області з позовною заявою до відповідача «про стягнення заборгованості. Разом з позовною заявою позивачем подано клопотання в якому він просить розглянути справу без участі їх представник та клопотання в якому він просить розглянути справу в порядку спрощеного провадження. 28.08.2024 року протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддям, справу передано в провадження судді Гречана В. Г. Відповідно до відомостей відділу формування та ведення реєстру територіальної громади міста Кам`янської міської ради, які отримані судом 11.09.2024 р., відповідач [PERSON] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . 12.09.2024 року Ухвалою судді Заводського районного суду м. Дніпродзержинська відкрито провадження по справі та справу призначеного до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. 02.10.2024 року відповідач [PERSON] подав до суду Відзив на позов. 08.10.2024\~рокупредставником Акціонерного товариства «Універсал Банк» - Мєшнік К.І. було подано до суду Відповідь на Відзив. Положеннями\~ст.174 ЦПК України\~закріплено, що при розгляді справи судом у порядку спрощеного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У відповідності до ч. 8\~ст. 279 ЦПК України\~при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Відповідно до ч. 3\~ст. 211 ЦПК України, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Розглянувши подані позивачем та відповідачем документи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані позивачем докази та повідомлені ним обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі в порядку спрощеного позовного провадження, як це передбачено\~ст. 279 ЦПК України. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались. 3.Позиція сторони позивача. Між банком і\~\~відповідачем, в рамках нового проекту банку monobank, було укладено договір кредиту шляхом підписання 30.03.2021 року Анкети-заяви до Договору про надання банківських послуг, де спеціальним платіжним засобом є платіжна картка. Своїм підписом відповідач прийняв пропозицію банку та погодилася з тим, що Анкета-заява разом з Умовами і правил надання банківських послуг, Тарифів банку, Таблиці обчислення вартості кредиту та Паспорту споживчого кредиту, складають договір про надання банківських послуг. Відповідачу через мобільний додаток смартфону було відкрито рахунок та видана платіжна картка [NUMBER] з встановленим кредитним лімітом в розмірі 30000 грн. з пільговим періодом за карткою до 62 днів безпроцентного повернення кредитного ліміту, зі сплатою пільгової відсоткової ставки 0,00001% річних, базовою відсотковою ставкою 3,1% на місяць, на умовах платності і зворотності з встановленим кредитним лімітом під проценти за користування. Згодом у зв`язку з порушенням відповідачем умов договору кредитний ліміт 16.01.2022 року було зменшено до 29500 грн., а згодом, 31.01.2022 року - до 28800 грн. Підписавши електронним підписом анкету-заяву відповідач підтвердив, що ознайомився та отримав примірники у мобільному додатку вищезазначених документів, що складають договір та зобов`язується виконувати його умови. Позивач вказує, що AT "Універсал Банк" свої зобов`язання за Договором виконав в повному обсязі, а саме, надав відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах передбачених умовами договору та в межах встановленого кредитного ліміту. В свою чергу, відповідач не надавав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за Кредитом, відсотками, а також іншими витратами, відповідно до умов Договору не сплачував щомісячні мінімальні платежі. У зв`язку з чим утворилась заборгованість, яка станом на 18.06.2024 року становить 36748,63 (тридцять шість тисяч сімсот сорок вісім) гривні 63 копійки, в тому числі загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) 36748,63 грн., заборгованість за пенею 0,00 грн. Оскільки, на даний час відповідач продовжує ухилятись від виконання своїх зобов`язань і не погашає заборгованість за договором, що є порушенням законних прав та інтересів банку, тому позивач змушений звернутися в суд з даним позовом. З цих підстав позивач просить суд стягнути з відповідача на його користь заборгованість за Договором про надання банківських послуг «Monobank» від 30.03.2021 року у розмірі 36748,63 грн. та судові витрати у розмірі 3028,0 грн сплаченого судового збору. Крім того представником позивача була направлено на адресу суду Відповідь на Відзив, в якій Позивач вказав, що ознайомившись з наданими Боржником Відзивом, Банк викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених Відповідачем у Відзиві заперечень і мотиви їх відхилення. Ці пояснення полягають у наступному. 1. Щодо отримання картки та укладення договору та приєднання Боржника 30.03.2021 року до Умов обслуговування рахунків фізичної особи в AT "УНІВЕРСАЛ БАНК", Тарифів за карткою Monobank шляхом підписання Анкети-заяви від 30.03.2021 року. Відповідно до пункту 3 Анкети-заяви від 30.03.2021 року, підписанням договору Боржник підтвердив, що він ознайомлений з Умовами і правилами надання банківських послуг, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту, які складають договір про надання банківських послуг та отримав їх примірники у мобільному додатку (в редакції від 01.03.2021 p., що діяли на момент підписання Анкети-заяви). Також підтвердив, що вищевказані документи зрозумілі Боржнику та не потребують додаткового тлумачення. Саме в Умовах, Тарифах, Паспорті споживчого кредиту записана процентна ставка, пеня, комісія (пункт Тарифи). Кредитний договір між АТ «Універсал Банк» та відповідачем, у т.ч. анкету-заяву разом з Умовами та правилами надання банківських послуг, тарифами, таблицею обчислення вартості кредиту, які були надані банком позичальнику через мобільний додаток, було підписано шляхом накладання електронного цифрового підпису відповідача. Успішно пройшовши процедуру ідентифікації, відповідач 30.03.2020 року підписав анкету-заяву до договору про надання банківських послуг MONOBANK | Universal Bank. Підписанням анкети-заяви Відповідач засвідчив генерацію ключової пари з особистим ключем та відповідним йому відкритим ключем, яка буде використовуватися для накладання електронного цифрового підпису у мобільному додатку з метою засвідчення його дій згідно з договором. Визнав, що електронний цифровий підпис є аналогом власноручного підпису та його накладення має рівнозначні юридичні наслідки із власноручним підписом на документах та паперових носіях. Підтвердив, що всі наступні правочини можуть вчинятися ним або банком з використанням електронного цифрового підпису (п. 6 Анкети-заяви). 2. Із прийняттям Закону України "Про електронну комерцію" № 675-VIII від 03 вересня 2015 року, який набрав чинності 30 вересня 2015 року, на законодавчому рівні встановлено порядок укладення договорів в мережі, спрощено процедуру підписання договору та надання згоди на обробку персональних даних. У статті 3 вказаного Закону визначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Відповідно до частини 3 статті 11 зазначеного Закону електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Кредитний договір між АТ «Універсал Банк» та відповідачем, у т.ч. анкету-заяву разом з Умовами та правилами надання банківських послуг, тарифами, таблицею обчислення вартості кредиту, які були надані банком позичальнику через мобільний додаток, було підписано шляхом накладання електронного цифрового підпису відповідача. Успішно пройшовши процедуру ідентифікації, відповідач 30.03.2021 року підписав анкету-заяву до договору про надання банківських послуг MONOBANK | Universal Bank. Підписанням анкети-заяви Відповідач засвідчив генерацію ключової пари з особистим ключем та відповідним йому відкритим ключем, яка буде використовуватися для накладання електронного цифрового підпису у мобільному додатку з метою засвідчення його дій згідно з договором. Визнав, що електронний цифровий підпис є аналогом власноручного підпису та його накладення має рівнозначні юридичні наслідки із власноручним підписом на документах та паперових носіях. Підтвердив, що всі наступні правочини можуть вчинятися ним або банком з використанням електронного цифрового підпису (п. 6 Анкети-заяви). Статтею 11 Закону України "Про електронну комерцію" передбачено, що включення до електронного договору умов, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправления (відсилання) до такого документа, якщо сторони електронного договору мали змогу ознайомитися з ним, не може бути підставою для визнання правочину нікчемним. Отже, підписанням анкети - заяви позичальник підтвердив прийняття відповідних умов надання кредиту, які діяли станом на 30.03.2021 р., а також засвідчив, що він повідомлений Банком у встановлений законом строк про всі умови, повідомлення про які є необхідним відповідно до вимог чинного законодавства. 3. У випадку коли особа не дає згоди з Умовами і правилами надання банківських послуг у застосунку "Monobank" шляхом накладення електронного підпису, тоді застосунок "Monobank" не переходить на наступний етап входу у головне меню застосунку "Monobank". Проведення будь-яких операцій без такого підтвердження не є можливою. Тобто, лише шляхом попереднього погодження з Умовами і правилами надання банківських послуг можливий вхід у головне меню застосунку "Monobank" та подальше проведення банківських операцій і у тому числі отримання кредиту. Без погодження у мобільному застосунку "monobank" з Умовами і правилами надання банківських послуг не є можливий вхід у головне меню застосунку "Monobank"; жодна особа не може перейти далі у головне меню застосунку і не буде мати технічної можливості проводити будь-які фінансові операції, у тому числі отримання кредиту у вигляді кредитного ліміту. 4. Щодо розрахунку заборгованості Боржника. Відповідно до приписів частини першої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Заперечуючи розмір кредитної заборгованості, розрахований банком, боржник не надала до суду докази, які б спростовували як факт надання кредиту у розмірі, визначеним кредитним договором так і розмір боргу, що є процесуальним обов`язком боржника. В матеріалах справи, серед інших письмових доказів, є наявний розширений розрахунок заборгованості. Доказів, які б спростовували правильність наданого банком розрахунку заборгованості за кредитним договором, боржником не надано. Банк надає у якості додатків до Відповіді на Відзив виписки з особового рахунку (виписки про рух коштів на рахунку) Боржника. Відповідно до виписки про рух коштів на рахунку кредитний ліміт боржника складав 30000,00 (надалі 29500,0; 28800,0) грн. Боржником було проведено поповнень корткового рахунку на суму 59290,0 грн та зроблено витрат по ккартці на суму 96038,63 грн Баланс складає (мінус) 90 784,45 грн., тобто заборгованість складає 36748,63 грн. Ця заборгованість складається з повністю використаного боржником кредитного ліміту у сумі 28800,0 грн. та суми овердрафту (мінусу по картці), яка становить (мінус) 7948,63 грн. Овердрафт нараховується наступним чином. Якщо на рахунку клієнта не вистачає власних коштів для оплати заборгованості, то заборгованість збільшується на суму заборгованості за договором по відсоткам до погашення, по неустойці. 5. Виписка є належним доказом заборгованості. Крім того, належними доказами, які підтверджують наявність заборгованості за укладеним кредитним договором та її розмір є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України Про бухгалтерський облік та фінансову звітність. Пунктом 5.6 Положення про організацію операційної діяльності в банках України, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 18 червня 2003 року № 254 (в редакції, чинній на час звернення до суду з позовною заявою), виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту. 4. Позиція відповідача. 02.10.2024 р. від Відповідача надійшов Відзив на позов, який відповідає вимогам ст.\~178\~ЦПК України і\~в якому він заперечує проти позовних вимог Банку у повному обсягу, посилаючись на таке. 1. Договору, підписаного сторонами, не було. Копії договору позивачем не надано, доказів про підписання договору не надано. Вказує, що при отриманні картки Акціонерного товариства «Універсал Банк» він не підписував будь-яких умов і правил надання банківських послуг, а також тарифів банку, а умовами анкети-заяви не передбачало таких умов кредитного договору, як нарахування відсотків, сплата пені, комісії та штрафів. Ознайомлення його з Правилами надання банківських послуг не можна вважати складовою частиною укладеного між сторонами договору. 2. Відповідно до статті 256 Цивільного кодексу України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальний строк позовної давності становить три роки (ст. 257 ЦКУ). 3. Відповідно до п.15 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України у разі прострочення позичальником у період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби COVID-19, або/та у тридцятиденний строк після дня завершення дії такого карантину виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від обов`язків сплатити на користь кредитодавця (позикодавця) неустойку, штраф, пеню за таке прострочення. 4.Відповідно до пункту 18 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцяти денний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 Цивільного кодексу України, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). 5. Відповідно до вимог пункту 15 статті 14 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» військовослужбовцям, які були призвані на військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період або на військову службу за призовом осіб із числа резервістів в особливий період на весь час їх призову, а також їх дружинам (чоловікам), а також іншим військовослужбовцям, під час дії особливого періоду, які брали або беруть участь у захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України і брали безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення, перебуваючи безпосередньо в районах антитерористичної операції у період її проведення, у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, перебуваючи безпосередньо в районах та у період здійснення зазначених заходів, у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку із збройною агресією Російської Федерації проти України, їх дружинам (чоловікам) - штрафні санкції, пеня за невиконання зобов`язань перед підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, у тому числі банками, та фізичними особами, а також проценти за користування кредитом не нараховуються, крім кредитних договорів щодо придбання майна, яке віднесено чи буде віднесено до об`єктів житлового фонду (жилого будинку, квартири, майбутнього об`єкта нерухомості, об`єкта незавершеного житлового будівництва, майнових прав на них), та/або автомобіля. Вказує, що він перебуває на службі у Збройних Силах України в районі бойових дій з 02 серпня 2022 року та має статус учасника бойових дій серія УБД №538641 від 18 серпня 2023 року. 5. Фактичні обставини встановлені судом. Судом встановлено, що 30.03.2021 року відповідач звернувся до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав Анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг від 30.03.2021 року. Положеннями Анкети-заяви визначено, що анкета-заява разом з Умовами і правилами надання банківських послуг, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту складають договір про надання банківських послуг. Підписавши Анкету-заяву відповідач підтвердив, що ознайомився та отримав примірники у мобільному додатку вищезазначених документів, що складають договір та зобов`язується виконувати його умови. Відповідач просив вважати наведений зразок його власноручного підпису або його аналоги (у тому числі його електронний підпис) обов`язковим при здійсненні операцій за всіма рахунками, які відкриті або будуть відкриті у банку. Засвідчив генерацію ключової пари з особистим ключем та відповідним йому відкритим ключем, яка буде використовуватися для накладеного удосконаленого електронного підпису у мобільному додатку з метою засвідчення його дій згідно з договором. Також визнав, що удосконалений електронний підпис є аналогом власноручного підпису та його накладення має рівнозначні юридичні наслідки із власноручним підписом на документах на паперових носіях. Підтвердив, що всі наступні правочини (у тому числі підписання договорів, угод, листів, повідомлень) можуть вчинятися ним та/або банком з використанням електронного/удосконаленого електронного підпису. Дійсність електронного підпису відповідача підвтерджено Формою підтвердження електронного документу, копія якого була долучена представником позивача разом із Відповіддю на відзив. На підставі вказаної Анкети-заяви до Договору про надання банківських послуг від 30.03.2021 року, Відповідачу через мобільний додаток смартфону було відкрито рахунок, надано кредит у гривні у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку у розмірі 30000,00 грн., який згодом було зменшено до 29500,0 грн., а потім - до 28800,0 грн. Відповідно до виписки про рух коштів по картці, всього за час користування карткою Боржником було проведено поповнень карткового рахунку на суму 59290,00грн. За весь час користування карткою Боржником було проведено витрат на суму 96038,63 грн. Виписка є належним доказом заборгованості. Крім того, належними доказами, які підтверджують наявність заборгованості за укладеним кредитним договором та її розмір є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України Про бухгалтерський облік та фінансову звітність. Пунктом 5.6 Положення про організацію операційної діяльності в банках України, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 18 червня 2003 року № 254 , виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту. Відповідно до наданого суду розрахунку заборгованості, станом на 18.06.2024 року становить 36748,63 грн., та складається з: загального залишку заборгованості за наданим кредитом у розмірі (тілом кредиту) 36748,63 грн. 6. Правові норми законодавства застосовані судом, висновки та мотиви прийнятого рішення. Перевіривши матеріали справи, оцінивши надані та здобуті докази, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню за наступних підстав. Вирішуючи даний спір, суд приймає до уваги, що згідно ч. 1\~ст. 4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Це право закріплено й у частині 1\~статті 15\~ЦК України і гарантоване \~статтею 55 Конституції України. Відповідно ч. 1\~ст. 16 ЦК України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Статтею 5 ЦПК України регламентуються\~способи захисту, які застосовуються судом. Ця норма, зокрема, передбачає, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Позивачем обраний способ захисту своїх інтересів, що передбачений пунктом 8 частини другої статті 16 ЦКУ: "відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди". Оцінюючи надані сторонами докази, суд, на виконання вимог статті 89 ЦПК, виходить, перш за усе, з принципів, встановлених статтями 12,13, 80 та 81 ЦПК. Згідно положень\~статей 12\~та 81\~цього Кодексу \~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У статті 13 ЦПК закріплений принцип "Диспозитивності" цивільного судочинства, згідно якому суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті).. Відповідно до частини другої цієї правової норми, збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. А у частині третій підкреслюється, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таким чином, суд ухвалює рішення на підставі тих доказів, які були надані сторонами з використанням ними своїх процесуальних прав. При цьому суд керується принципом, встановленим Європейським судом з прав людини, в якому вказується, що пункт 1\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. У даному випадку повинні дотримуватися вимоги статей 77-79 ЦПК: належність, допустимість та достовірність доказів. Оцінюючи докази, на які посилається відповідач, суд не може прийняти его посилання на пункт п.15 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, який наголошує, що у разі прострочення позичальником у період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби COVID-19, або/та у тридцятиденний строк після дня завершення дії такого карантину виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від обов`язків сплатити на користь кредитодавця (позикодавця) неустойку, штраф, пеню за таке прострочення. Сума заборгованості позивачем визначена однією позицією, - "тіло кредиту", без її розкладу на складові (власне тіло кредиту, прострочені відсотки, поточні відсотки, неустойка, щтрафні санкції, інфляційні втрати, 3 % річних). Самостійно суд немає права вирішувати питання про такий розклад, оскільки у такому випадку потрібні спеціальні знання. В матеріалах справи, серед інших письмових доказів, наявний розширений розрахунок заборгованості. Доказів, які б спростовували правильність наданого банком розрахунку заборгованості за кредитним договором, боржником не надано. Банк надає у якості додатків до відповіді на відзив виписки з особового рахунку (виписки про рух коштів на рахунку) Боржника. Вищевказані виписки підтверджують отримання, користування кредитом Боржником, а також те, що після отримання банківської картки Боржник здійснив дії щодо проведення її активації, користувався карткою, а також отримував кредитні кошти. Боржник свої обов`язки на умовах та у строки, визначені в договорі не виконав, через це утворилась заборгованість відповідно до Розрахунку заборгованості та виписки. Відповідач не був позбавлений свого права заявити клопотання про призначення судової бухгалтерської експертизи на предмет визначення розміру заборгованості окремо по тілу кредиту, відсоткам, пенею та штрафними санкціями в розрізі місяців за увесь період кредитування, щоб потім визначитися з обсягом неправомірно заявленої до нього вимоги або ж зробити власний розрахунок, проте не зробив такого. Аналогічним чином суд розглядає й посилання відповідача на пункт 18 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України про звільнення від застосування до кредтоодержувачив положень статті 625 Цивільного кодексу (відповідальність за порушення грошового зобов`язання) у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану. Що стосується\~звільнення військовослужбовців\~та членів\~їх сімей,\~які були\~призвані на\~військову службу\~за призовом\~під час\~мобілізації,\~на особливий\~період або\~на військову\~службу за\~призовом осіб\~із числа\~резервістів в\~особливий період\~на весь\~час їх\~призову,\~яким \~не нараховуються\~штрафні санкції,\~пеня за\~невиконання зобов`язань\~перед підприємствами,\~установами і\~організаціями усіх\~форм власності,\~у тому\~числі банками,\~та фізичними\~особами,\~а також\~проценти за\~користування кредитом\~(\~крім кредитних\~договорів щодо\~придбання майна,\~яке віднесено\~чи буде\~віднесено до\~об`єктів житлового\~фонду (жилого\~будинку,\~квартири,\~майбутнього об`єкта\~нерухомості,\~об`єкта незавершеного\~житлового будівництва,\~майнових прав\~на них),\~та/або\~автомобіля),\~то слід\~зауважити,\~що звільнення\~від нарахування\~і сплати\~відсотків у\~такому випадку\~може здійснюватися\~лише на\~підставі звернення\~до кредитної\~установи з\~наданням відповідного\~документу.\~ Однак, відповідачем не надано доказів зверення до банку із відповідною заявою. А враховуючи те, що в даному випадку сума заборгованості складається лише з тіла кредиту, суд самостійно не може вирахувати з даної суми її складові, як то штрафні санкції, пеня та проценти за користування кредитом. Що стосується норм матеріального права, то приймаючи рішення, суд виходив з положень таких правових норм. Приписами п. 1 ч. 2 ст.11 ЦК України\~визначено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори. Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2\~ст. 14 ЦК України, цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов`язковим для неї. Згідно з вимогами ч. 1\~ст. 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Частиною 2 статті 207 ЦК України, встановлено, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Відповідно до положень частини 3 цієї норми Кодексу використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів, або іншим чином врегульовується порядок його використання сторонами. Нормою\~статті 639 ЦК України\~передбачено, що якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Згідно з вимогами\~ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином, відповідно до умов договору. Відповідно до вимог ч. 1\~ст. 623 ЦК України, боржник, що порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (у даному випадку,\~Акціонерне товариство «Універсал банк»). Згідно з вимогами ч. 1\~ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до\~статті 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлені договором. Згідно з вимогами ч. 2\~ст. 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася та сплати процентів. Отже, передумовою для виникнення у позичальника обов`язку повернути кредитні кошти та сплатити проценти за користування ними має бути встановлений факт отримання і використання кредитних коштів відповідачем. Із прийняттям Закону України Про електронну комерцію № 675-VIII від 03 вересня 2015 року, який набрав чинності 30 вересня 2015 року, на законодавчому рівні встановлено порядок укладення договорів в мережі, спрощено процедуру підписання договору та надання згоди на обробку персональних даних. У\~статті 3 вказаного Закону\~визначено, що електронний договір це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Відповідно до частини третьої\~статті 11 зазначеного Закону\~електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному\~статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі (частина дванадцята\~статті 11 Закону № 675-VIII). Статтею 12 вказаного Закону\~визначено, що якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України Про електронний цифровий підпис, за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Встановлено, що у жовтні 2017 року АТ Універсал Банк запустив новий проект ««Monobank»», в рамках якого відкриваються поточні рахунки клієнтам (фізичним особам), спеціальним платіжним засобом яких є платіжні картки «Monobank». Після перевірки кредитної історії на платіжних картках монобанк за заявою клієнтів встановлюється кредитний ліміт. Особливістю проекту ««Monobank»» є те, що банківське обслуговування здійснюється дистанційно без відділень. Попередня ідентифікація відбувається за допомогою завантаження копії паспорта та реєстраційного номера облікової картки платника податків в мобільний додаток, а видача платіжної картки після верифікації фізичної особи здійснюється або у точці видачі, або спеціалістом банку, що виїжджає за адресою, зазначеною клієнтом. Разом із встановленням на платіжній картці кредитного ліміту надається послуга переведення витрати у розстрочку. За рахунок здійснення зазначеної операції стає доступним попередньо використаний кредитний ліміт. З матеріалів справи вбачається, що 30.03.2021 року [PERSON] підписав Анкету-заяву до договору про надання банківських послуг «Monobank» Universal Bank. Підписанням Анкети-заяви [PERSON] засвідчив генерацію ключової пари з особистим ключем та відповідним йому відкритим ключем, який буде використовуватися для накладання електронного цифрового підпису у мобільному додатку з метою засвідчення його дій згідно з договором. Визнав, що електронний цифровий підпис є аналогом власноручного підпису та його накладення має рівнозначні юридичні наслідки із власноручним підписом на документах на паперових носіях. Підтвердив, що всі наступні правочини можуть вчинятися ним або банком з використанням електронного цифрового підпису. Отже, між сторонами було досягнуто згоди щодо всіх істотних умов договору кредитного договору, який оформлений сторонами в електронній формі з використанням електронного підпису. Згідно наданої позивачем виписки про рух коштів по картці [NUMBER] , відповідач активно користувався наданою йому карткою, робив з неї покупки, а також неодноразово здійснював поповнення картки, що також підтверджує факт укладення кредитного договору. В свою чергу, заперечуючи проти позову та зазначаючи, що ним не укладався кредитний договір, відповідач не надав суду доказів, які спростовували б розрахунок заборгованості перед АТ Універсал Банк, не довів факт невикористання ним кредитних коштів та відсутність заборгованості. Таким чином, враховуючи викладене, позовні вимоги АТ Універсал Банк про стягнення заборгованості за договором про надання банківських послуг «Monobank» від 30 березня 2021 року необхідно задовольнити. Відповідно до ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим, ухваленим відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, має відповідати завданню цивільного судочинства. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). 6. Розподіл судових витрат між сторонами. Статтею 141 ЦПК України\~передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Відповідачем у відзиві заявлено клопотання про стягнення судового збору з позивача на підставі того, що він є учасником бойових дій, що підтверджується посвідченням серії [NUMBER] від 18 серпня 2023 року. Спеціальним законом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, єЗакон України «Про судовий збір». Пунктом 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій. Верховний Суд у постанові від 16 жовтня 2019 року по справі № 187/1094/17 зазначив, що п. 13 ч. 1статті 5 цього Закону не містить посилань на те, що позов має бути заявлений лише з підстав порушення прав та законних інтересів позивача саме як учасника бойових дій, а також прямо та чітко не зазначає, що справа має стосуватись порушених прав саме позивача, що має статус учасника бойових дій, без уточнення характеру такого права та підстав його порушення. Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що формулювання законів не завжди чіткі. Тому їх тлумачення та застосування залежить від практики. І роль розгляду справ у судах полягає саме у тому, щоб позбутися таких інтерпретаційних сумнівів з урахуванням змін у повсякденній практиці (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини у справах «Кантоні проти Франції» від 11 листопада 1996 року («Cantoni v. France», заява № 17862/91, § 31-32), «Вєренцов проти України» від 11 квітня 2013 року («Vyerentsov v. Ukraine», заява № 20372/11, § 65)). Верховний Суд в ухвалі від 17 квітня 2018 року у справі № 815/6914/17 вказав, що категорій справ, у яких допускається таке звільнення особи від сплати судового збору, законом не визначено та додатково послався на рішення Європейського суду з прав людини у справах «Щокін проти України» (Shchokin v. Ukraine) від 14 жовтня 2010 року та «Серков проти України» (Serkov v. Ukraine) від 07 липня 2011 року, в яких було констатовано, що: по-перше, національне законодавство повинно бути чітким, узгодженим та відповідати вимозі якості закону і забезпечувати адекватний захист осіб від свавільного втручання у права; по-друге, суди повинні дотримуватися вимоги законодавства щодо застосування підходу, який був би найбільш сприятливим для особи у випадках, коли національне законодавство припускає неоднозначне трактування. Відсутність механізму чіткого трактування та розуміння дійсного змісту вказаної норми пункту 13 частини першоїстатті 5 Закону України «Про судовий збір`в першу чергу пов`язане з недоліками законодавчої техніки, яка використовувалась законодавцем під час підготовкиЗакону України «Про судовий збір», проте це не повинно впливати на гарантовані державою пільги при сплаті судового збору, порушувати та обмежувати права учасників бойових дій при їх зверненні до суду, у зв`язку з порушенням будь-яких їх прав, незалежно від характеру, предмета та підстав таких позовів. Таким чином, з урахуванням зазначеного, суд вважає, що відповідач по справі [PERSON] підлягає звільненню від сплати судового збору на підставіп. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір». Разом з тим,статтею 141 ЦПК України передбачено, що якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. На підставі ст. 141 ЦПК України, оскільки відповідача звільнено від сплати судового збору на підставі положень п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» як учасника бойових дій, позивачу з державного бюджету за розгляд справи судом першої інстанції слід компенсувати 3028,00грн сплаченогосудового збору відповідно до п.п. 1-1 п. 16 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 серпня 2011 року № 845. Виходчи з вищенаведеного,

Outcome: approved