Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-26 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом в якому просить змінити адресу об`єкта нерухомого майна, а саме нежитлового приміщення, розміщеного за адресою: [ADDRESS] та присвоїти нову адресу. Позовна заява обґрунтована тим, що [PERSON] після смерті своєї матері [PERSON] , яка померла [INFO] , звернувся до Третьої криворізької державної нотаріальної контори із заявою про оформлення спадкових прав, а саме: видачу свідоцтва про право спадщини на спадкове майно нежитлове приміщення, вбудоване в 1 поверх 4х-поверхового житлового будинку, загальною площею 140,1 м2 та підвальне приміщення площею 92,5 м2, що знаходиться за адресою: інд. [ADDRESS] . Нотаріус відмовила у видачі свідоцтва про право власності в порядку спадкування та повідомила позивача, що за вказаною адресою зареєстроване право власності на інший об`єкт нерухомого майна квартиру. За вказаних підстав звертається із даним позовом. Ухвалою суду від 16 серпня 2024 року\~прийнято позовну заяву\~ [PERSON] до Виконавчого комітету Покровської районної у місті ради про зміну адреси об`єкта нерухомого майна\~та відкрито провадження у справі\~в порядку спрощеного позовного провадження, розгляд\~вирішено проводити без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Ухвалою суду від 23 вересня 2024 року\~справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження, залучено третіх осіб до участі у розгляді даної справи та призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 02 грудня 2024 року закрите підготовче провадження у даній цивільній справі, справа призначена до судового розгляду по суті В судове засідання сторони не з`явилися. До суду представником позивача надана заява про розгляд справи за відсутності сторони позивача, у якій на задоволенні вимог наполягає з підстав, викладених в позові, та просить задовольнити. Представник відповідача Виконавчого комітету Покровської районної у місті ради, повідомлений про розгляд справи у встановленому порядку. До суду наданий відзив на позовну заяву та заява про розгляд справи за відсутності представника. У поданих письмових заявах зазначено, що при вирішенні даного спору покладаються на розсуд суду, не заперечують проти задоволення позовних вимог. Треті особи \~ [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] \~ в судове засідання не з`явилися, повідомлені належним чином про час та місце розгляду справи. Статтями 43, 211 ЦПК України передбачено, що прийняття участі в судовому засіданні є правом сторони, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до частини 1 ст.223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити рішення у відсутності учасників справи. Положеннями ч.2 ст.247 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Стаття 263 ЦПК України регламентує, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, оцінивши всі необхідні, зібрані по справі докази для ухвалення обґрунтованого рішення, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, з таких підстав. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. [PERSON] після смерті своєї матері [PERSON] , яка померла [INFO] , звернувся до Третьої криворізької державної нотаріальної контори Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) із заявою про оформлення спадкових прав, а саме: видачу свідоцтва про право спадщини на спадкове майно нежитлове приміщення, вбудоване в 1 поверх 4х-поверхового житлового будинку, загальною площею 140,1 м2 та підвальне приміщення площею 92,5 м2, що знаходиться за адресою: інд. [ADDRESS] . Дане приміщення належало матері позивача фізичній особі - підприємцю [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 26 грудня 2005 року, посвідченого нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Кравець О.В., зареєстровано в реєстрі за №351, Акт прийому-передачі від 24.02.2006 р. Вказаний Договір купівлі-продажу був зареєстрований 30.03.2006 року у КП «Криворізьке бюро технічної інвентаризації» за номером 5811 в книзі 13Н-211, про що свідчить відповідний Витяг про реєстрацію права аласності на нерухоме майно № 10254188. [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , відповідно до копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , про що Покровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) складено відповідний актовий запис № 1702. Державним нотаріусом Третьої криворізької державної нотаріальної Риковою Т.В. 27 грудня 2023 року заведена спадкова справа за №583/2023 після смерті [PERSON] та зареєстрована в Спадковому реєстрі за №71796984. Позивачу відмовлено в отриманні свідоцтва про право власності в порядку спадкування з причини того, що за адресою: [ADDRESS] зареєстроване право власності на інший об`єкт нерухомого майна квартиру, за іншими особами, а саме за [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . У червні місяці 2024 року позивач звернувся до Виконавчого комітету Покровської районної в місті ради з заявою про присвоєння (зміну) адреси вказаного нежитлового приміщення. Рішенням Виконавчого комітету Покровської районної в місті ради від 27.06.2024 №645 «Про відмову у присвоєнні адреси нерухомого майна» позивачу у задоволенні заяви відмовлено та повідомлено, що за адресою: [ADDRESS] , приміщ. 59 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно зареєстровано нежитлове приміщення та квартира за адресою: [ADDRESS] належить [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Так, у зв`язку із дублюванням номерів об`єктів нерухомого майна, один чи більше з яких не є об`єктами державної чи комунальної власності, щодо зміни, коригування адреси рекомендовано звернутися до суду. Отже, на підставі наданих документів вбачається, що декільком приміщенням присвоєна одна адреса: [ADDRESS] . Відповідно до статті 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Статтею 15 Цивільного кодексу України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно з ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Процедура присвоєння адрес об`єктам нерухомості регулюється Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон), Порядком присвоєння адрес об`єктам будівництва, об`єктам нерухомого майна», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 07.07.2021 № 690 (далі - Порядок присвоєння адрес). Відповідно до ч. 1 та ч. 3 ст. 26-3 Закону, адреса об`єкта нерухомого майна це є унікальна структурована сукупність реквізитів, що використовуються для ідентифікації об`єкта та визначення місця його розташування на місцевості. Адреса присвоюється об`єктам будівництва, будинкам, будівлям, спорудам, квартирам, гаражним боксам, машиномісцям, іншим житловим та нежитловим приміщенням, які є самостійними об`єктами нерухомого майна. Згідно з ч. 4 ст. 26-3 Закону, реквізитами адреси є: назва держави (Україна);назва адміністративно-територіальної автономії у складі України - для об`єктів, розташованих на території Автономної Республіки Крим; назва області (крім Автономної Республіки Крим, міст Києва та Севастополя); назва району - для населених пунктів районного підпорядкування; назва населеного пункту, а для об`єктів, розташованих за його межами, - назва найближчого населеного пункту (об`єднаної територіальної громади), розташованого у межах відповідного району (об`єднаної територіальної громади); назва гідрографічного, соціально-економічного, природно-заповідного або іншого подібного об`єкта (за наявності); назва вулиці, площі, майдану, шосе, проспекту, бульвару, алеї, провулку, узвозу тощо (далі - вулиця) (за наявності); номер об`єкта (будинку, будівлі, споруди); номер корпусу - для об`єктів, які складаються з декількох корпусів; номер квартири, гаражного боксу, машиномісця, іншого житлового та нежитлового приміщення, яке є самостійним об`єктом нерухомого майна (за наявності). Згідно з ч. 5 ст. 26-3 Закону, адреса (крім реквізиту, визначеного пунктом 10 частини четвертої цієї статті) присвоюється, змінюється, коригується, анулюється: виконавчим органом сільської, селищної, міської ради - у разі, якщо об`єкт знаходиться у межах території, на яку поширюються повноваження сільської, селищної, міської ради. Пунктами 9, 10 Порядку передбачено, що присвоєння адрес зміна адреси з реквізитом «номер окремої частини об`єкта» здійснюється в порядку упорядкування нумерації окремих частин об`єкта. У разі виявлення дублювання номерів окремих частин об`єкта зміна (коригування) адреси здійснюється на підставі рішення суду, крім випадку, визначеного абзацом другим цього пункту. Відповідно п. 23 Порядку, присвоєння адрес, для нумерування об`єктів використовуються арабські цифри. Номер об`єкта може також містити літеру. Літера використовується у разі, коли відсутня можливість забезпечити послідовну нумерацію будівель, розташованих вздовж вулиці, відповідно до пункту 25 цього Порядку. Також може використовуватися літера для будівель, що розташовані (або будуються) посеред кварталу та не мають фасаду, що виходить на вулицю. У такому разі номер найближчої житлової будівлі (для інших житлових) або споруди (для інших споруд), яка має фасад, який виходить на вулицю, отримує літеру А, а будівля чи будівлі (споруда чи споруди) відповідно отримують інші літери. Для нумерації об`єктів використовуються великі літери українського алфавіту в такій послідовності: А, Б, В, Г, Д, Е, Ж, И, К, Л, М, Н, П, Р, С, Т, У, Ф, X, Ц, Ч, Ш, Ю, Я. Літера зазначається після номера через дефіс. Згідно п. 50 Порядку, присвоєння адрес упорядкування нумерації об`єктів нерухомого майна здійснюється у випадку виявлення невідповідності адреси фактичному роташуванню об`єкта; у випадку виявлення дублювання адрес існуючих об`єктів державної або комунальної власності; у випадку подвоєння адрес внаслідок об`єднання населених пунктів; у випадках, визначених пунктами 9, 10 та 41 цього Порядку; у випадках, встановлених законодавством та цим Порядком. Водночас, відповідно до п. 52 Порядку, присвоєння адрес у разі виявлення дублювання номерів об`єктів нерухомого майна, один чи більше з яких не є об`єктами державної чи комунальної власності та не підпадають під випадки, зазначені у пункті 50 цього Порядку, зміна, коригування адреси здійснюються на підставі рішення суду. Відповідно до ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. За ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Згідно зі ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджанням своїм майном. Таким чином, судом встановлено наявність дублювання номерів об`єктів нерухомого майна, що розташовані окремо один від одного, належать різним власникам та зареєстровані в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно під різними реєстраційними номерами, проте знаходяться за однією адресою: [ADDRESS] не відносяться до об`єктів державної чи комунальної власності. Наявність дубльованих номерів окремих об`єктів нерухомості за вказаною адресою перешкоджає позивачу [PERSON] реалізувати своє право на спадщину після смерті матері. Враховуючи, що за однією адресою відбулося дублювання адрес об`єктів нерухомості, а зміна чи корегування існуючої адреси можлива лише на підставі рішення суду, суд вважає, що порушені права позивача підлягають захисту, а саме шляхом зміни адреси нежитлового приміщення з літ. «А». Таким чином, на підставі наведеного, виходячи із принципів об`єктивності, реальності і справедливості суд зазначає, що матеріали справи не містять жодних доказів на спростування викладених обставин. Виходячи з викладеного, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог. Відповідно до п.6 ч.1 ст.264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує питання як розподілити судові витрати між сторонами. Оскільки, згідно позовної заяви позивач не просить стягнути на його користь судові витрати, вказане питання судом не вирішується та такі судові витрати залишаються за позивачем. На підставі викладеного,

Outcome: approved