Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-12 00:00:00

22.05.2024 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом, в якому просив стягнути безпідставно отриманні грошові кошти в сумі 4745, 64 грн та стягнути з відповідача понесені судові витрати, в тому числі витрати на правову допомогу адвоката у сумі 5000 грн. Заявлені вимоги обґрунтовані тим, що до березня 2024 року разом з дружиною постійно проживав у с.Юнаківка, але через обстріли війська рф був вимушений шукати оселю для переселення в інше безпечне місце. Таким місцем вони вирішили обрати с. Велику Чернеччину Сумського району. Через мережу Інтернет знайшли оголошення [PERSON] про те, що вона пропонувала безоплатно передати своє житло вимушеним переселенцям. При зустрічі відповідачка пояснила, що виїздить за межі України до Польщі і тому, з метою збереження житла передає його безоплатно у користування вимушеним переселенцям. При цьому вона пояснила, що перші два місяці таке користування її домоволодіння буде безкоштовним, а після цього буде платним з розміром плати за нього, яка буде узгоджена між сторонами. Також вона надала згоду безоплатно користуватись її підсобним приміщеннями для утримання домашніх тварин та птиці і на користування частиною земельної ділянки для ведення огородництва. Єдиною умовою, яка поставила відповідачка, це передати їй авансом 6000 грн на оплату нею комунальних послуг, які надаються у її будинок, зокрема на оплату електро та газопостачання в будинок. Цю оплату вона зобов`язалась здійснювати сама на підставі показань лічильників, які він повинен був їй щомісячно передавати. 10.03.2024 він передав [PERSON] 6000 грн на оплату майбутніх комунальних послуг, про що остання власноручно написала відповідну розписку. 14.03. 2024 вона передала ключі від свого домоволодіння та вони разом з нею переписали показання лічильників по електроенергії і газопостачанню. Зокрема показання газового лічильника становили цифру 50637, а показання лічильника електроенергії становили цифру 1317. 25.03.2024 вони з дружиною фактично в`їхали в домоволодіння [PERSON] на тимчасове проживання. Але враховуючи занедбаний стан житлових приміщень будинку, разом із своєю донькою та родичами вони спочатку приводили їх стан у придатний для проживання. Навели порядок і на присадибній ділянці, а з настанням теплої погоди зорали частину її земельної ділянки та посадили на ній огородину. 19.04.2024 без попередження з`явилась відповідачка з претензіями, а також повідомила, що починаючи з другого місяця проживання, тобто з 14.04.2024 вони повинні їй сплачувати плату за користування її домоволодінням у розмірі 2500 грн в місяць не враховуючи плати за комунальні послуги. Позивач разом з дружиною не погодився на вказані умови. Позивач запропонував повернути їй різницю між переданими ним в якості авансу грошових коштів у сумі 6000 грн та коштами на оплату спожитих ними природним газом та електроенергією, а саме грошову суму 4745,64 коп. (6000-1254,36) Так ними за період з 14.03.2024 по 19.04.2024 було використано 143 куб. метри природного газу(50780-50637) на суму 1138,20 грн.(7,96х143) та 44 квт. електроенергії(1361-1317) на суму 116,16 грн.(2,64х44), а всього було спожито вказаних комунальних послуг на суму 1254,36 грн(1138,20=116,16). Відповідачка наступного дня приїхала до них в с.В.Чернеччина і поставила перед ними вимогу терміном у 2 години покинути її домоволодіння. Він був вимушений викликати вантажне таксі і в присутності відповідачки та дільничого інспектора вивезти з її будинку все належне їм з дружиною майно, хоча різницю між сплаченою ним сумою грошових коштів у розмірі 6000 грн та сумою на оплату спожитих комунальних послуг відповідачка повертати відмовилась. Таким чином, вважав, що [PERSON] безпідставно заволоділа його коштами, в сумі 4745,64 грн. 06.06.2024 відповідачка [PERSON] звернулася до суду з зустрічним позовом про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, просила стягнути з [PERSON] 4500 грн за ремонт та пошкодженні речі, 4900 грн за потрачений нею на прибирання тиждень, 10000 моральної шкоди. Заявлені вимоги мотивує тим, що кошти передані [PERSON] та які він просить стягнути з неї пішли на проведення ремонту та приведення будинку в належний стан після виїзду [PERSON] та його дружини. Вона шукала не вимушених переселенців, а звичайних квартирантів. 16 березня 2024 до свого будинку, який знаходиться за адресою [ADDRESS] вона впустила жити квартирантів [PERSON] та [PERSON] . Вона дозволила їм жити у будинку безкоштовно, просила лише оплату за комунальні послуги, вони пообіцяли їй догляд за будинком. Вони домовились, що вони поприбирають на городі, побілять кухню, зроблять деякий дрібний ремонт. Вона взяла з них наперед 6000 грн на оплату комунальних послуг та на випадок якщо за час їхнього перебування щось буде пошкоджено або вийде з ладу. Через пару днів після того як вона виїхала за кордон, вона зателефонувала квартирантам та дізналася, що вони без її дозволу рухають великогабаритні речі в її будинку. Після чого вона прийшла до висновку, що з другого місяця проживання для вищевказаних осіб проживання буде платним- 2500 гривень на місяць. Після того як вона повідомила їм про це, отримала відповідь, що їх це не влаштовує і вони більше не будуть проживати у будинку. 19 квітня 2024 вона приїхала в будинок та виявила квартирантів разом зі своїми родичами, які розпивали спиртні напої. Вони стали її обзивати та принижувати. Позивач був у неадекватному стані, здійснював погрози відносно неї. Вона викликала поліцію. 19 квітня 2024 року квартирантів вдалося висилити. Після їх виїзду у будинку меблі залишились не на своїх місцях, так як вони свої речі забрали, а її великогабаритні речі, які вони рухали без її дозволу, так на місце і не поставили. Весь посуд, який був на кухні був розміщений в комірчині, одяг, доріжка, розкладний столик та ряд інших речей також були не на своїх місцях. Також була виламана дошка в заборі, зірвали проволоку для білизни, вони викорчували саджанці малини на городі, викопали весь хрін, зникли граблі та газова книжка. Після їх виїзду вона виявила, що стала погано працювати скважина. Дружина [PERSON] забрала у неї ключі від будинку та не повертає. Після їх виїзду вона запрошувала майстра, який їй допомагав влаштовувати по дому після виселення квартирантів та якому вона заплатила 300 грн. за роботу. Після виїзду квартирантів вона тиждень прибирала, а могла б заробляти гроші, свій робочий день оцінює в 700 гривень, а тому неотримала 4900 гривень. Діями квартирантів їй була завдана моральна шкода, їй стало погано, вона вживала ліки. В судовому засіданні позивач за первісним позовом [PERSON] та його представник позовну заяву підтримали, просили задоволити, щодо задоволення зустрічного позову заперечили, просили відмовити у його задоволенні. В судовому засіданні відповідачка за первісним позовом [PERSON] проти вимог первісного позову заперечувала, зустрічну позовну заяву підтримала в повному обсязі. Заслухавши пояснення сторін, свідків, вивчивши матеріали справи та надані докази, суд вважає, що первісний позов підлягає задоволенню, а в задоволенні зустрічного позову слід відмовити в повному обсязі з наступних підстав. Відповідно до ч. 3\~ст. 12 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч. 1\~ст. 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. ч. 1, 2\~ст. 77 ЦПК України). Відповідно до ч. 2\~ст. 78 ЦПК України\~обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно зі\~ст. 80 ЦПК України\~достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Частиною першою\~ст. 89 ЦПК України\~визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Судом встановлено та як стверджує позивач за первісним позовом [PERSON] 10 березня 2024 року ним було передано [PERSON] 6000 грн гривень оплати за комунальні послуги за проживання в будинку [PERSON] за адресою в [ADDRESS] , про що є відповідна розписка (а.с.6) та не оспорюється відповідачкою [PERSON] про отримання нею даної суми. Як вбачається з роздруківки з сайту інтернету у [PERSON] розмістила оголошення 29 лютого «здам будинок безкоштовно. Оплата лише за комунальні послуги та зазначено контактний телефон [PERSON] »( а.с.44) Як зазначає позивач [PERSON] , між ним та [PERSON] було досягнута усна домовленість, про те, що вона безоплатно у користування надає йому та його дружині домоволодіння та земельну ділянку для ведення огородництва за адресою в [ADDRESS] , а він в свою чергу повинен був передати їй 6000 гривень на оплату нею комунальних послуг, які надаються у її будинку, зокрема на оплату електро та газопосачання в будинку, яку вона зобов`язувалась здійснювати сама на підставі показань лічильників, які їй повинен щомісячно передавати позивач [PERSON] . В подальшому в березні 2024 [PERSON] передала ключі від свого домоволодіння позивачу за первісним позовом та вони разом з нею переписали показання лічильників по електроенергії і газопостачанню. Зокрема показання газового лічильника становили цифру- 50637, а показання лічильника електроенергії становили цифру -1317, що підтверджується зробленими фото(а.с.8-9), про що не заперечує відповідачка за первісним позовом [PERSON] . В березні позивач разом з дружиною фактично в`їхали в домоволодіння [PERSON] на тимчасове проживання. В подальшому відповідачка за первісним позовом [PERSON] змінила запропоновані умови користування домоволодінням, та повідомила, що починаючи з другого місяця проживання необхідно сплачувати плату за користування домоволодінням, на які позивач з дружиною не погодилися. 19 квітня 2024 року [PERSON] та його дружина, в присутності відповідачки та дільничого інспектора, забрали речі та виселилися з будинку [PERSON] . При цьому вони записали покази лічильників, які по використанню природного газу становили- 50780, а по електроенергії- 1361, що підтверджується зробленими фото(а.с.10-11), про що не заперечує відповідачка за первісним позовом [PERSON] . \~ \~ \~ \~Відповідно до розрахунку зробленого позивачем, за період з 14.03.2024 по 19.04.2024 було використано 143 куб. метри природного газу(50780-50637) на суму 1138,20 грн.(7,96х143) та 44 квт. електроенергії(1361-1317) на суму 116,16 грн.(2,64х44), а всього було спожито вказаних комунальних послуг на суму 1254,36 грн(1138,20=116,16). Різниця між переданими 6000 грн та 1254,36 гривень становить 4745,64 грн. Під час судового розгляду судом, за клопотанням позивача за первісним позовом, були допитані свідки. Свідок [PERSON] суду пояснила, що вона є дружиною позивача за первісним позовом. В березні їм потрібно було виїздити з с. Юнаківка із за обстрілів. У с.В.Чернеччина в них проживали свати. Через інтернет вони побачили оголошення [PERSON] про те, що вона здає будинок. Вони зустрілись, домовились, що вона їм надає житло безкоштовно, але вони повинні були заплатити 6000 грн. на перед за комунальні послуги. Вони заплатили [PERSON] кошти в сумі 6000 грн, про що вона написала їм розписку. Відповідачка сказала, що коли вона виїде за кордон, то вони зможуть заїхати до будинку, дала їм ключі. В будинку був сторонній запах, було брудно, було все чорне і липке. Вони з дочкою вимили двері, вона білила кухню, випрала штори, знімала павутиння, вимивали все. Прибирали будинок декілька днів. Всі речі [PERSON] вона акуратно склала і поклала в шкаф. Попросила сина винести кровать на двір. Будинок привели в належний стан. На городі також навели порядок, зпахали та засадили його городиною. В будинку опаленням майже не топили, так як було вже тепло на дворі. 19 квітня до них приїхав сват і вони сиділи за столом на кухні, спілкувались, вона накрила стіл. Прийшла [PERSON] без попередження, та сказала, що будемо жити разом. Вона запропонувала відповідачці відшкодувати кошти. [PERSON] забігла в кімнату і зачинилась там. Потім вийшла, викликала дільничого. Дільничий писав акти, відібрав у них пояснення. Відповідачка сказала, щоб вони за 2 години виселились. Вони зібрали свої речі та виїхали. Дільничий був присутній поки вони не виїхали. Покази лічильників вони фотографували і тоді коли передавали кошти до вселення і після того, як виселялись. Відповідачка спочатку говорила, що порахує кошти за комунальні послуги, а різницю віддасть. Домовлялись про те, що вона віддасть різницю коштів, а вони віддадуть ключі. Свідок [PERSON] суду пояснила, що позивач за первісним позовом є її батьком. Батьки проживали в с.Юнаківка, де почалися бойові дії, їм потрібно було виїхати. Їм потрібен був будинок, щоб туди забрати господарство. Через знайомих натрапили на відповідачку. Була усна домовленість з нею про те, що вона виїде за кордон, будинок буде порожній, заїзджайте та доглядайте за будинком, городом та сплачувать комунальні послуги. Відповідачка попросила, щоб попередньо їй сплатили 6000 грн за комунальні послуги. Написала розписку про отримання коштів. Вони заселились. Десь 19 березня вони заїхали, наводили там порядок. Будинок був у занедбаному стані, всі речі відповідачки були на місцях не прибрані. Вони цілий день прибирали будинок. Переставили речі з місця на місце, так як поставили свій диван, на якому спали, так як на тому, що був не можна було спати, він був у жахливому стані. Батьки вспахали та посадили огород. Потім з`явилась відповідачка. Їй зателефонувала мама і повідомила, що їх виселяють. Вона відразу приїхала до них. Відповідачка зачинилась у кімнаті спочатку, потім викликала дільничого. Вона звернулась до відповідачки з вимогою повернути отримані нею кошти за комунальні послуги наперед. Вона спочатку погодилась, сказала, що порахує, а потім віддасть. В подальшому відмовилась. Вони повернули речі на їх місця, після того як виселялись. При виселенні був присутнім дільничий, в його присутності перевіряли роботу колонки, яка працювала, хоча відповідачка говорила, що вона не працює. Свідок [PERSON] суду пояснив, що позивач за первісним позовом є його сватом. Свати знайшли по інтернету, що здається будинок у с.В.Чернеччина. Домовились, що вони будуть платить комунальні послуги за нього і там жити. В березні вони разом з позивачем та його дружиною приїхали у [ADDRESS] , де в них була зустріч з відповідачкою [PERSON] . [PERSON] запросила їх у хату. Вона сказала, що вони можуть зайняти дві кімнати. У маленькій кімнаті була стара кровать з матрацом, вона дозволила її винести. Вони винесли, на місці кроваті у полу була велика дирка, він її забив залізом. Коли у відповідачки запитали на скільки вона їде, то вона відповіла, що на довго. Відповідачка сказала, щоб дивились за городом, щоб не було бур`янів та будинком. Свати говорили, що передали відповідачці 6000 грн наперед за комунальні послуги. Свати потратили 3 дні на прибирання городу, сплатили за пахоту огороду, купили посівний матеріал, засадили його. Відповідачка приїхала десь 19-20 квітня, він тоді був у сватів та вони разом обідали. Вона сказала їм, щоб виселялись, викликала дільничого. При дільничому вони перевіряли роботу колонки, вона працювала. Почали збиратись, знайшли транспорт, перевези речі в той самий день. [PERSON] обіцяла повернути решту коштів після того, як вирахує суму. Кошти не повернула до цього часу. Відповідно до ч. 1\~ст. 1212 ЦК України\~визначено, що особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Відповідно до ч. 2\~ст. 1212 ЦК України\~положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Таким чином [PERSON] безпідставно отримала грошові кошти у сумі 4745,64 грн, з переданих їй 6000 грн, оскільки згідно її розписки, дані кошти вона отримувала на оплату комунальних послуг за користування належним їй будинком. Оскільки [PERSON] в добровільному порядку відмовилась повернути вказані кошти, суд приходить до висновку, що право позивача за первісним позовом порушене, підлягає захисту та з відповідачки [PERSON] необхідно стягнути на користь позивача суму 4745,64 грн. Посилання відповідачки, що сума в 6000 грн була взята нею на оплату комунальних послуг та на випадок, якщо щось буде пошкоджено або вийде з ладу, не знайшло свого підтвердження, так як відповідно до змісту розписки- «отримала від [PERSON] попередню оплату у розмірі 6000 грн за комунальні послуги»(а.с.6), а також вказана обставина категорично заперечується відповідачем, спростовуюється показами свідків. Щодо вимог зустрічного позову [PERSON] , яким вона просить стягнути з відповідача [PERSON] відшкодування матеріальної та моральної шкоди, суд зазначає наступне. Позивачка за зустрічним позовом [PERSON] просить стягнути з відповідача 4500 гривень за ремонт та пошкодженні речі, разом з тим доказів на підтвердження понесених витрат на ремонт та самого факту пошкодження речей суду не надано. Крім того, просить стягнути з відповідача 4900 гривень за потрачений час на прибирання після відповідача та його дружини тиждень, у той час як б вона могла працювати і заробляти кошти. Як на підтвердження своїх вимог надає суду фото стану кімнат до і після проживання квартирантів. Разом з тим, дані фото не містять дати коли вони були зроблені, та категорично заперечується відповідачем за зустрічним позовом, що саме такий стан будинку був до його вселення. Навпаки свідки допитані в судовому засіданні зазначають, що при вселенні в будинок він був у занедбаному стані та їм доводилось там декілька днів приводити його в придатний для проживання стан. Не знайшла свого підтвердження й вимога про стягнення з відповідача за зустрічним позовом завданої саме ним моральної шкоди позивачі [PERSON] в розмірі 10000 грн. Згідно\~ст. 23 ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів;\~\~у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Статтею 1167 ЦК України\~встановлено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті Відповідно до положень ч. 3 ст. 12, ст.ст. 76, 80, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивачка за зустрічним\~позовом \~ [PERSON] не довила обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог, за допомогою належних та допустимих доказів, а тому у задоволенні позову необхідно відмовити в повному обсязі. Порядок розподілу судових витрат між сторонами визначений ст. 141 ЦПК України, у відповідності до ч. ч. 1, 2 якої судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з ч. 1, п. 1 ч. 3\~ст. 133 ЦПК України\~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу. Відповідно до ч. ч. 1, 2\~ст. 137 ЦПК України\~витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Положеннями\~статті 59 Конституції України\~закріплено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав. Згідно з пунктом 4 частини першої\~статті 1 Закону України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»\~(далі Закон № 5076-VI) договір про надання правової допомоги домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору. Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення представництва на надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок його обчислення, зміни та умови повернення визначаються у договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховується складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (стаття 30 Закону № 5076-VI).Розмір гонорару визначається лише за погодженням адвоката з клієнтом, а суд не вправі втручатися у ці правовідносини. Разом із тим, чинне цивільно-процесуальне законодавство визначило критерії, які слід застосовувати при визначенні розміру витрат на правничу допомогу. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Частиною 8\~ст. 141 ЦПК України\~визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. Так позивачем за первісним позовом [PERSON] в позові зазначено, що відповідач очікує понести витрати на судовий збір в сумі 1211,20 грн та на правничу допомогу у розмірі 5000 грн., крім того, просив стягнути з відповідача дані витрати . На підтвердження понесення витрат на правничу допомогу було надано: угоду про надання правової допомоги від 17.05.2024 року(а.с. 12), додаток №1 до Угоди про надання правової допомоги ( а.с.12 зв.б.), квитанцію про оплату правової допомоги від 17.05.2024 відповідно до якої [PERSON] сплатила адвокату Сапіч В.М. 5000 грн за отримання правової допомоги ( а.с.13), ордер адвоката(а.с. 22). Вказаний розмір послуг адвокатів суд вважає обґрунтованим і таким, що відповідає складності справи та виконаних адвокатами робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатами на виконання цих робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатами послуг та виконаних робіт; значенням справи для позивача та відповідача. За таких обставин, оскільки позов позивача за первісним позовом [PERSON] підлягає задоволенню, понесені ним у цій справі витрати на правничу допомогу адвоката покладаються на відповідачку за первісним позовом в сумі 5000 грн.

Outcome: approved