Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-29 00:00:00

У вересні 2024 року позивач через систему «Електронний суд» звернулася до суду з позовною заявою до Публічного акціонерного товариства «НАЦІОНАЛЬНА АКЦІОНЕРНА СТРАХОВА КОМПАНІЯ «ОРАНТА» про відшкодування шкоди заподіяної в результаті дорожньо-транспортної пригоди, в якій просила стягнути з відповідача на її користь страхове відшкодування у сумі 15\~766,33, що складається з: а) недоплаченої частки страхового відшкодування в розмірі 14\~469,89 грн., б) пені за період з 05.06.2024 по 28.08.2024 включно в розмірі 877,29 грн.; інфляційних збитків за період з 05.06.2024 по 28.08.2024 включно в розмірі 318,34 грн.; г) 3% річних у порядку ст.625 ЦК України за період з 05.06.2024 по 28.08.2024 включно в розмірі 100,81 грн., а також моральну шкоду в розмірі 2 000,00 грн. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив, що 28.03.2024 на вул. Передова, буд.472 у м. Дніпрі відбулася дорожньо-транспортна пригода за участю транспортних засобів: Mazda CХ-5 (р.н. [NUMBER] ), що належить на праві власності [PERSON] , та Tayota Camry (р.н. [NUMBER] ) під керуванням водія [PERSON] , що забезпечений полісом ОСЦІІВ №218681307, виданий ПАТ «НАСК «ОРАНТА». Внаслідок настання цієї дорожньо-транспортної події автомобілі отримали механічні пошкодження з матеріальними збитками. Постановою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 09.05.2024 по справі №199/2848/24 [PERSON] було визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП. З метою отримання страхового відшкодування позивач звернулась до ПАТ «НАСК ОРАНТА» із повідомленням про дорожньо-транспортну пригоду від 01.04.2024 та заявою про страхове відшкодування від 01.04.2024 разом з усіма визначеними Законом документами. Реалізуючи своє право, передбачене п.34.4 ст. 34 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності наземних транспортних засобів», з метою визначення розміру спричиненого матеріального збитку, в тому числі і суми страхового відшкодування, позивач звернулась до судового експерта товарознавця [PERSON] . Згідно висновку експерта №5604/24 від 26.04.2024, вартість відновлювального ремонту транспортного засобу Mazda CХ-5 (р.н. [NUMBER] ) з урахуванням коефіцієнта фізичного зносу та вирахуванням ПДВ складає 116\~035,66 грн., а вартість матеріального збитку, заподіяного власнику транспортного засобу Mazda CХ-5 (р.н. [NUMBER] ) складає 127\~872,16 грн. Витрати позивача на оплату послуг експерта згідно платіжної інструкції від 05.06.2024 склали 5\~300,00 грн. Копія висновку експерта №5604/24 від 26.04.2024 була надана ПАТ «НАСК ОРАНТА» разом із заявою від 10.05.2024. За результатами розгляду поданої заяви на виплату страхового відшкодування відповідач ПАТ «НАСК ОРАНТА» 05.06.2024 здійснило на рахунок позивача виплату страхового відшкодування у розмірі 101\~515,77 грн. (а з урахуванням комісії банку сума виплати становить 101\~565,77 грн.). Позивач вважає, що даної суми недостатньо для покриття збитків, завданих внаслідок настання дорожньо-транспортної пригоди, а виплата страхового відшкодування не була здійснена в повному обсязі, а тому відповідач ПАТ «НАСК ОРАНТА» має здійснити позивачу доплату страхового відшкодування у розмірі 14\~469,89 грн. Представник позивача адвокат Негробов О.В. звернувся до відповідача ПАТ «НАСК ОРАНТА» з адвокатським запитом від 13.06.2024 з метою отримання інформації та документів щодо здійсненої відповідачем виплати страхового відшкодування в розмірі 101\~565,77 грн. Листом від 20.06.2024 відповідач ПАТ «НАСК ОРАНТА» повідомив, що відповідно до звіту №88-D/14/08 від 15.05.2024 матеріальний збиток, заданий власнику транспортного засобу Mazda CХ-5 (р.н. [NUMBER] ), внаслідок пошкодження при ДТП, склав 115\~846,92 грн. Згідно зі страховим актом №ОЦВ-24-04-5513/1 та відповідно до поданої заяви про страхове відшкодування, ПАТ «НАСК ОРАНТА» 05.06.2024 було здійснено виплату страхового відшкодування у розмірі 101\~565,77 грн. (без ПДВ) (115\~846,92 грн. - 14281,15 грн.(ПДВ) на рахунок потерпілої особи. Позивач вважає, що звіт №88-D/14/08 від 15.05.2024, не є належним та допустимим доказом розрахунку матеріальної допомоги, оскільки ПАТ «НАСК ОРАНТА» було порушено встановлений Законом обов`язок належним чином направити свого представника (працівника або експерта) на місце настання страхового випадку та/або до місцезнаходження пошкодженого майна для визначення причин настання страхового випадку та розміру збитків, який передбачений п.34.2 ст.34 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності наземних транспортних засобів» Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 16.09.2024 цивільну справу за позовом [PERSON] до Публічного акціонерного товариства «НАЦІОНАЛЬНА АКЦІОНЕРНА СТРАХОВА КОМПАНІЯ «ОРАНТА», [PERSON] про відшкодування шкоди заподіяної в результаті дорожньо-транспортної пригоди передано за підсудністю до Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська. Ухвалою Амур-Нижньодніпровського\~районного суду\~м.\~Дніпропетровська від\~31.10.2024\~дану справу\~прийнято до\~розгляду,\~відкрито провадження,\~визначено її\~проводити розгляд\~справи у\~порядку спрощеного\~позовного провадження\~без повідомлення\~(виклику)\~сторін. Розгляд (формування та зберігання) судової справи проводиться в змішаній (паперовій та електронній) формі. Відповідно до ч.5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. 05.11.2024 представник відповідача ПАТ «НАСК ОРАНТА» надав до суду відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі. В обґрунтування\~своїх доводів\~зазначив,\~що розрахунок\~страхового відшкодування\~за цим\~страховим випадком\~було здійснено\~відповідно до\~Закону України\~«Про обов`язкове\~страхування цивільно-правової\~відповідальності власників\~наземних транспортних\~засобів». При розрахунку розміру страхового відшкодування бралися до уваги результати проведеного огляду від 04.04.2024 пошкодженого транспортного засобу Mazda CX\--5, д.р.н [NUMBER] , а також положення Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України №1335/5/1159 від 24.07.2009. Оскільки під\~час огляду\~пошкодженого транспортного\~засобу Mazda\~CX-5,\~д.р.н\~ [NUMBER] ,\~було зафіксовано\~наявність слідів\~відновлюваного ремонту,\~які не\~відносяться до\~ДТП від\~30.11.2022,\~то значення\~Ез становить\~41,74%. Відповідно до\~Звіту №\~88-D/14/08\~від 15.05.2024\~матеріальний збиток,\~завданий власнику\~транспортного засобу\~Mazda\~CX-5,\~д.р.н\~ [NUMBER] ,\~внаслідок пошкодження\~при ДТП,\~склав 115\~846,92\~грн.\~(з\~ПДВ)\~(вартість\~відновлювального ремонту\~без урахування\~значення коефіцієнту\~фізичного зносу\~складає 158\~035,38\~грн.,\~а з\~урахуванням коефіцієнту\~фізичного зносу\~складає 115\~846,92\~грн.). Згідно зі страховим актом № ОЦВ-24-04-5513/1 та відповідно до поданої заяви про страхове відшкодування, ПАТ НАСК «ОРАНТА» 05.06.2024 було здійснено виплату страхового відшкодування у розмірі 101 565,77 грн. (без ПДВ) (115 846,92 грн. - 14 281,15 грн. (ПДВ)) на рахунок позивача, що нею не заперечується. Коефіціент зносу, встановлений Висновком експерта Дроздова Ю.В., складає 44,00%. Однак, представник відповідача вважає, що позивачем не визнається той факт, що її ТЗ Mazda CX-5, д.р.н [NUMBER] , до ДТП, яке мало місце 28.03.2024, вже був у ДТП, і відповідно був відремонтований. Оскільки рік випуску ТЗ Mazda CX-5, д.р.н [NUMBER] , 2020, то можна стверджувати, що встановлення експертом [PERSON] 44% зносу свідчить про дуже поганий стан відновленої Mazda CX-5, д.р.н [NUMBER] ., в якому вона перебувала до ДТП 28.03.2024. 08.04.2024 залучений на підставі договору представник страховика провів огляд пошкодженого транспортного засобу, було складено протокол (акт огляду), такими діями страховик повністю виконав вимоги, зазначені п.п. 3.4.3 ст. 34 Закону. Відповідно до п.34.3 ст.34 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», якщо представник страховика (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, - МТСБУ) не з`явився у визначений строк, потерпілий мас право самостійно обрати експерта для визначення розміру шкоди. У такому разі страховик (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, МТСБУ) зобов`язаний відшкодувати потерпілому витрати на проведення експертизи (дослідження). Таким чином, станом на 08.04.2024, яким датована та заява позивачки до експерта Дроздова Ю.В., представник позивача не мав права залучати власного експерта для визначення розміру шкоди. Відповідач [PERSON] повідомлявся судом про наявність цивільної справи на розгляді у суді, стороною якої він є, шляхом направлення поштової кореспонденції суду за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання. Клопотань до суду про розгляд справи з повідомленням сторін та відзиву на позовну заяву не надходило. Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, в даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі №800/547/17 , постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Відповідно до положень ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Дослідивши письмові докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що 28.03.2024 на вул. Передова, буд.472 у м. Дніпрі відбулася дорожньо-транспортна пригода за участю транспортних засобів: Mazda CХ-5 (р.н. [NUMBER] ), що належить на праві власності [PERSON] , та Tayota Camry (р.н. [NUMBER] ) під керуванням водія [PERSON] . Внаслідок настання цієї дорожньо-транспортної події автомобілі отримали механічні пошкодження з матеріальними збитками. Постановою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 09.05.2024 по справі №199/2848/24 [PERSON] було визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП. 01.04.2024 позивач звернулась до ПАТ «НАСК ОРАНТА» із повідомленням про дорожньо-транспортну пригоду та із заявою про страхове відшкодування. Реалізуючи своє право, передбачене п.34.4 ст. 34 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності наземних транспортних засобів», з метою визначення розміру спричиненого матеріального збитку, в тому числі і суми страхового відшкодування, позивач звернулась до судового експерта товарознавця [PERSON] . Згідно висновку експерта №5604/24 від 26.04.2024, вартість відновлювального ремонту транспортного засобу Mazda CХ-5 (р.н. [NUMBER] ) з урахуванням коефіцієнта фізичного зносу та вирахуванням ПДВ складає 116 035,66 грн., а вартість матеріального збитку, заподіяного власнику транспортного засобу Mazda CХ-5 (р.н. [NUMBER] ) складає 127 872,16 грн. Витрати позивача на оплату послуг експерта згідно платіжної інструкції від 05.06.2024 склали 5 300,00 грн. 10.05.2024 копія висновку експерта №5604/24 від 26.04.2024 разом із заявою позивача була надана ПАТ «НАСК ОРАНТА». 05.06.2024 за результатами розгляду поданої позивачем заяви на виплату страхового відшкодування відповідач ПАТ «НАСК ОРАНТА» здійснило на її рахунок виплату страхового відшкодування у розмірі 101 515,77 грн. (а з урахуванням комісії банку сума виплати становить 101 565,77 грн.). 13.06.2024 представник позивача адвокат Негробов О.В. звернувся до відповідача ПАТ «НАСК ОРАНТА» з адвокатським запитом з метою отримання інформації та документів щодо здійсненої відповідачем виплати страхового відшкодування в розмірі 101 565,77 грн. Листом від 20.06.2024 відповідач ПАТ «НАСК ОРАНТА» повідомив, що відповідно до звіту №88-D/14/08 від 15.05.2024, складеному оцінювачем [PERSON] , матеріальний збиток, заданий власнику транспортного засобу Mazda CХ-5 (р.н. [NUMBER] ), внаслідок пошкодження при ДТП, склав 115 846,92 грн. Згідно зі страховим актом №ОЦВ-24-04-5513/1 та відповідно до поданої заяви про страхове відшкодування, ПАТ «НАСК ОРАНТА» 05.06.2024 було здійснено виплату страхового відшкодування у розмірі 101 565,77 грн. (без ПДВ) (115 846,92 грн. - 14281,15 грн.(ПДВ) на рахунок потерпілої особи. Згідно з пунктом 22.1 статті 22 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільної відповідальності власників наземних транспортних засобів» (далі Закону) у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю здоров`ю, майну третьої особи. Відповідно до ч.2 ст.34 Закону протягом 10 робочих днів з дня отримання повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду страховик зобов`язаний направити свого представника (працівника, аварійного комісара або експерта) на місце настання страхового випадку та/або до місцезнаходження пошкодженого майна для визначення причин настання страхового випадку та розміру збитків. Частиною 34.4 статті 34 Закону передбачено, що для визначення причин настання страхового випадку та розміру збитків страховиком та МТСБУ залучаються їх працівники. Страховиком, МТСБУ та потерпілими також можуть залучатися аварійні комісари, експерти або юридичні особи, у штаті яких є аварійні комісари чи експерти. Відповідно до пункту 22.1 статті 22 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності наземних транспортних засобів», у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи. Статтею 29 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», у зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством. Відповідно до Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом МЮ України і Фонду держмайна України № 142/2092 від 24 листопада 2003 року (у редакції на час виникнення спірних правовідносин), згідно п.п. 2.4, 8.3 якої вартість збитку, яка завдана колісному транспортному засобу і яка підлягає відшкодуванню, визначається з урахуванням коефіцієнта фізичного зносу автомобіля. Порядок розрахунку розміру шкоди, пов`язаної з пошкодженням транспортного засобу, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, встановлений законодавчо, регламентується\~Законом України\~«Про обов`язкове\~страхування цивільно-правової\~відповідальності власників\~наземних транспортних\~засобів» та Методикою товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженій\~наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України 24 листопада 2003 року № 142/5/2092\~(у редакції\~наказу Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24 липня 2009 року № 1335/5/1159) зареєстрованій в Міністерстві юстиції України 24 листопада 2003 року за № 1074/839. Механізм оцінки (визначення вартості) колісних транспортних засобів, а також вимоги до оформлення результатів оцінки, оціночні процедури визначення вартості КТЗ визначені у Методиці яка застосовується, серед іншого, з метою визначення матеріальних збитків, завданих власнику в разі пошкодження КТЗ, визначення вартості відновлювального ремонту КТЗ. Згідно п. 2.4 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, вартість матеріального збитку (реальні збитки) визначається як вартісне значення витрат, яких зазнає власник у разі пошкодження або розукомплектування КТЗ, з урахуванням фізичного зносу та витрат, яких зазнає чи може зазнати власник для відновлення свого порушеного права користування КТЗ (втрати товарної вартості). Відповідно до п. 1.3 вказаної Методики, вимоги Методики є обов`язковими під час проведення автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень судовими експертами науково-дослідних інститутів судових експертиз Міністерства юстиції України, експертами науково-дослідних експертно-криміналістичних центрів Міністерства внутрішніх справ України, експертами інших державних установ, суб`єктами господарювання, до компетенції яких входить проведення судових автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень, а також всіма суб`єктами оціночної діяльності під час оцінки КТЗ у випадках, передбачених законодавством України або договорами між суб`єктами цивільно-правових відносин. Тому, з урахуванням вимог п. 1.3 даної Методики слід дійти висновку, що будь-який розрахунок матеріального збитку без урахуванням вимог Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів буде суперечити наведеному в п. 2.4. поняттю вартості матеріального збитку. Однією з головних вимог, передбачених Методикою, є особистий огляд колісних транспортних засобів оцінювачем (експертом), про що зазначено в п. 5.1 Методики. Відповідно до п. 5.5 Методики, під час технічного огляду КТЗ оцінювач (експерт) повинен: а) перевірити відповідність ідентифікаційних даних КТЗ записам у наданих документах; б) перевірити укомплектованість КТЗ, установити комплектність, наявність додаткового обладнання; в) установити пробіг за одометром; г) зафіксувати інформативні ознаки раніше виконаного відновлювального ремонту КТЗ; ґ) установити характер і обсяги пошкоджень на момент огляду та інші ознаки, які характеризують технічний стан КТЗ, з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування. Згідно з п. 8.1, 8.5 вказаної Методики, для визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику КТЗ, застосовуються витратний підхід і метод калькуляції вартості відновлювального ремонту. Калькуляція вартості відновлювального ремонту складається за результатами технічного огляду КТЗ. Якщо КТЗ на момент технічного огляду відновлено повністю або частково, то калькуляція відновлювального ремонту не складається, а надається повідомлення замовнику оцінки про неможливість проведення дослідження. За результатами оцінки оцінювач складає звіт про оцінку КТЗ. У разі проведення судової автотоварознавчої експертизи за результатами здійснення відповідних досліджень експерт складає висновок експерта. У разі виконання судовим експертом відповідно до\~частини шостої\~статті 13 Закону України "Про судову експертизу" оцінки на договірних засадах з питань, що становлять інтерес для юридичних і фізичних осіб, він складає висновок експертного дослідження з урахуванням особливостей його оформлення згідно із законодавством (п. 4.3 Методики). Наведені вище норми Методики, вказують на те, що за результати огляду ТЗ оформлюються оцінювачем (експертом) відповідним документом: звітом про оцінку майна (якщо він складається оцінювачем), експертним дослідженням або висновком експерта (якщо складається судовим експертом). Відповідно п. 5.1 Методики товарознавчої експертизи\~та оцінки\~колісних транспортних\~засобів від\~24.11.2003\~\~№ 142/5/2092\~(надалі\~ Методика), Технічний огляд КТЗ оцінювачем (експертом) дає змогу за допомогою органолептичних методів визначити ідентифікаційні дані КТЗ; його комплектність; укомплектованість; технічний стан, обсяг і характер пошкоджень; пробіг за одометром, інші показники на момент технічного огляду, необхідні для оцінки майна. Визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його огляду особисто експертом, який складає висновок, можливе тільки за рішенням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), в якому міститься обґрунтування неможливості надання об`єкта дослідження на огляд, у разі надання ним даних, необхідних для проведення дослідження. При виплаті страхового відшкодування страхова компанія (відповідач) керувалась звітом №88-D/14/08 від 15.05.2024, складеному оцінювачем [PERSON] . Разом з тим, суд звертає увагу на те, що 08.04.2024 огляд транспортного засобу Mazda CХ-5 (р.н. [NUMBER] ) було здійснено не працівником відповідача ПАТ «НАСК ОРАНТА» або експертом, а оцінювачем, що суперечить вимогам п. 34.2. ст. 34 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності наземних транспортних засобів». Варто також зазначити, що відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна проводиться на підставі договору між суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання та замовником оцінки або на підставі ухвали суду про призначення відповідної експертизи щодо оцінки майна. Відповідно ч. 2 ст. 11 вказаного Закону замовниками оцінки майна можуть бути особи, яким зазначене майно належить на законних підставах або у яких майно перебуває на законних підставах, а також ті, які замовляють оцінку майна за дорученням зазначених осіб. Так як власник пошкодженого майна не ініціювала проведення оцінки свого майна іншим суб`єктом оціночної діяльності, окрім експерта Дроздова Ю.В., який безпосередньо оглядав пошкоджений ТЗ позивача, дії страхової компанії щодо використання Звіту про оцінку майна, який був складений оцінювачем [PERSON] при розрахунку страхового відшкодування порушують вимоги діючого законодавства і в цій частині. Таким чином, оскільки страховиком при виплаті\~\~позивачу\~\~страхового відшкодування було взято за основу Звіт про оцінку майна, який складено з порушенням вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», а тому звіт про визначення вартості матеріального збитку завданого власнику колісного транспортного засобу №88-D/14/08 від 15.05.2024, складений оцінювачем [PERSON] , не є належним та допустимим доказом у розумінні статей\~77,\~78 ЦПК України. Оскільки розмір страхового відшкодування не перевищує встановлені ліміти відповідальності страховика за шкоду заподіяну майну потерпілим особам, то саме відповідач є зобов`язальним суб`єктом перед позивачем в частині належного виконання покладених на нього Законом обов`язків. Таким чином, виходячи із заявлених позивачем позовних вимог та матеріалів справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги обґрунтованими та з відповідача ПАТ «НАСК ОРАНТА» підлягає стягненню суму недоплаченого страхового відшкодування в розмірі 14\~469,89 грн. Відповідно до ч. 3 ст. 549 ЦК України пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Статтею 551 ЦК України передбачено, що предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Згідно ч.2. ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. У зв`язку з вищевикладеним, позовна вимога про стягнення з відповідача ПАТ «НАСК ОРАНТА» на користь позивача пені за період з 05.06.2024 по 28.08.2024 включно в розмірі 877,29 грн., інфляційних збитків за період з 05.06.2024 по 28.08.2024 включно в розмірі 318,34 грн., 3% річних у порядку ст.625 ЦК України за період з 05.06.2024 по 28.08.2024 включно в розмірі 100,81 грн. також підлягає задоволенню. Щодо позовної вимоги про стягнення з відповідача [PERSON] на користь позивача моральної шкоди, суд зазначає наступне. Відповідно до\~ст.\~23\~ЦК України\~особа має\~право на\~відшкодування моральної\~шкоди,\~завданої внаслідок\~порушення її\~прав. Моральна\~шкода полягає: 1)\~у фізичному\~болю та\~стражданнях,\~яких фізична\~особа зазнала\~у зв`язку\~з каліцтвом\~або іншим\~ушкодженням здоров`я; 2)\~у душевних\~стражданнях,\~яких фізична\~особа зазнала\~у зв`язку\~з протиправною\~поведінкою щодо\~неї самої,\~членів її\~сім`ї\~чи близьких\~родичів; 3)\~у душевних\~стражданнях,\~яких фізична\~особа зазнала\~у зв`язку\~із знищенням\~чи пошкодженням\~її майна; 4)\~у приниженні\~честі та\~гідності фізичної\~особи,\~а також\~ділової репутації\~фізичної або\~юридичної особи. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Таким чином, враховуючи предмет спору та надані суду докази по справі, суд вважає доцільним стягнути з відповідача [PERSON] на користь позивача моральну шкоду в розмірі 2\~000,00 грн. За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України, з урахуванням результату розгляду справи, судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору, слід стягнути з відповідачів на користь позивача судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі по 484 грн. 48 коп. з кожного.

Outcome: approved