Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-07 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. Позивач просив розірвати шлюб між сторонами, зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Христинівського районного управління юстиції Черкаської області, актовий запис № 56, покликаючись при цьому на те, що шлюбні відносини та ведення господарства з відповідачкою фактично припинені. Спільне життя з нею не склалося з причин різниці характерів, відсутності взаєморозуміння і довір`я між сторонами. Подальше збереження шлюбу суперечить його інтересам. Від шлюбу неповнолітніх дітей немає. Постановленою 23.12.2024 ухвалою відкрите провадження у справі, позовну заяву прийнято до розгляду і призначений її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Позивач [PERSON] , будучи належним чином сповіщеним про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, на адресу Христинівського районного суду Черкаської області 26.12.2024 надіслав заяву, в якій просив справу розглядати у його відсутність, позовні вимоги підтримує повністю. Відповідачка [PERSON] відзив на позовну заяву у визначений судом строк не надала, про дату, час і місце розгляду справи повідомлена належним чином, надіслала до суду заяву, в якій просила справу розглянути у її відсутність, проти задоволення позовних вимог не заперечує. Про намір розірвати шлюб також повідомила в телефонному режимі. Відповідно до ч.1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Ураховуючи, що передбачених ч. 2 ст. 223 ЦПК України підстав для відкладення розгляду справи судом не встановлено, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін на підставі доказів, поданих разом із матеріалами позову. Оскільки розгляд справи відбувається у відсутність сторін, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. З`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, які мають значення для вирішення спору по суті, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також їх достатність і взаємний зв`язок у сукупності, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з такого. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] сторони перебувають між собою у шлюбі, який зареєстрований 18.09.2004 Відділом реєстрації актів цивільного стану Христинівського районного управління юстиції Черкаської області, про що вчинений актовий запис № 56. Зі змісту позовної заяви убачається, що неповнолітніх дітей від цього шлюбу у сторін немає. Про наявність спору щодо спільного майна подружжя ніхто із сторін не заявляв. Сторони наполягають на розірванні шлюбу. Відповідно до статті 51 Конституції України та частини 1 статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Згідно зі ст. 112 СК України, вирішуючи спір про розірвання шлюбу, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітніх дітей та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з подружжя, інтересам їхніх дітей, що має істотне значення. При вирішенні цього спору, суд виходить із того, що добровільність шлюбу це одна з основних його засад. Шлюб це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Оскільки сторони наполягають на розірванні шлюбу, стверджують, що не бажають далі продовжувати шлюбні відносини, а подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, то шлюб підлягає розірванню. Згідно з ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з п. 1 ч. 2 ст.141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі задоволення позову покладаються на відповідача. За змістом ч. 6 ст. 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 142 ЦПК України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Проаналізувавши вищезазначені норми законодавства, зважаючи, що позивач звільнений від сплати судового збору, тому відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України із відповідача слід стягнути судовий збір у дохід держави. При цьому, оскільки відповідачка визнала позов до початку розгляду справи по суті, то з неї слід стягнути судовий збір у дохід держави у розмірі 50 відсотків від суми судового збору, відповідно до ставки судового збору, передбаченої Законом України «Про судовий збір», що буде відповідати інтересам держави та не буде порушувати права сторін. Отже з відповідачки [PERSON] слід стягнути у дохід держави судовий збір у розмірі 605 грн 60 коп, що становить 50% від 1 211,20 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved