Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-30 00:00:00

10.01.2022 року позивач звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою на здійснення функцій у спірних правовідносинах: Кам`янець-Подільської міської ради, до [PERSON] , третя особа: КП Кам`янець-Подільської районної ради «Надра Кам`янеччини», про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної вирубки дерев. Ухвалою суду від 11.02.2022 року прийнято позовну заяву, відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. 13.04.2022 року закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду, про що постановлено ухвалу суду та повідомлено учасників справи. Ухвалою суду від 20.07.2022 року провадження по справі зупинено. 11.05.2023 року ухвалою суду поновлено провадження та призначено судове засідання на 13.07.2024 року. 13.07.2024 року ухвалою суду зупинено провадження. 13.7.2024 13.11.2024 року ухвалою суду поновлено провадження та призначено судове засідання на 03.12.2024 року. Обгрунтовуючи позовні вимоги позивач вказує, що 19.10.2017 року близько 14 год. 00 хв., перебуваючи у лісовому масиві неподалік с. Рихта Кам`янець-Подільського району, на майстерській дільниці 1, кварталу 28, виділу 14 на площі 27,4 га КП «Надра Кам`янеччини»,за допомогою заздалегідь заготовленої бензопили марки «GoodLuck» червоного кольору, шляхом повного відокремлення стовбура від кореня у спосіб спилювання, здійснив незаконну порубку до ступеня припинення росту 20 (двадцяти) дерев різних порід. Вироком Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 15.09.2021 року [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України та призначено покарання у вигляді штрафу в розмірі 300 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 5100 гривень. Просить суд стягнути з [PERSON] , заподіяну навколишньому природному середовищу внаслідок\~незаконної порубки дерев шкоду у розмірі 49367 гривень. Прокурор в\~судовому засіданні\~пояснила,\~що відповідача\~згідно вироку\~Кам`янець-Подільського\~міськрайонного суду\~від 15.09.2021\~року визнано\~винуватим у\~вчиненні кримінального\~правопорушення \~злочину,\~передбаченого ч.\~1\~ст.\~246\~КК України,\~просить суд\~задовольнити позовні\~вимоги,\~а саме:\~стягнути з\~ [PERSON] на\~користь Кам`янець-Подільської\~міської ради шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу внаслідок\~незаконної порубки дерев\~у розмірі\~49367\~грн., яку перерахувати на користь місцевого бюджету Кам`янець-Подільської міської ради Хмельницької області. Відповідач [PERSON] в судовому засідання позов визнав частково,просить врахувати при винесенні рішення обставини,які є підставою для зменшення розміру відшкодування шкоди, а саме:що його дружина- [PERSON] -є інвалідом третьої групи,на утриманні у нього двоє неповнолітніх дітей,син- [PERSON] навчається в платному учбовому закладі,він сам з 2022 року мобілізований в ЗСУ,примав участь у бойових діях,наразі демобілізований у зв`язку із погіршанням стану здоров`я,отримав захворювання,що пов`язані із проходженням військової служби. Заслухавши пояснення прокурора, відповідача, вивчивши та дослідивши наявні у матеріалах справи письмові докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення, виходячи з таких підстав. Відповідач визнаний винним у тому, що 19 жовтня 2017 року близько 14 год. 00 хв., перебуваючи на майстерській дільниці 1, кварталу 28, виділу 14 на площі 27,4 га КП «Надра Кам`янеччини», який відповідно до\~Указу Президента України №474/96 від 27.06.1996\~відноситься до національного природного парку «Подільські Товтри» і є територією природно-заповідного фонду, що розташований поблизу с. Рихта Кам`янець-Подільської ОТГ Кам`янець-Подільського району Хмельницької області, в порушення ст.ст.\~4,\~24,\~67,\~68,\~69 Лісового кодексу України, ст.ст.\~5,\~12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст.\~3, 10 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання та відтворення лісу, незаконно, без спеціального дозволу (лісорубного квитка, ордера), виданим уповноваженим органом, діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, за допомогою заздалегідь заготовленої бензопили марки «GoodLuck» червоного кольору, шляхом повного відокремлення стовбура від кореня у спосіб спилювання, здійснив незаконну порубку до ступеня припинення росту 20 (двадцяти) дерев, а саме: 16 (шістнадцяти) дерев породи «Акація» діаметром 45х49 см., 43х23 см., 30х30 см., 30х31 см., 33х30 см., 25х27 см., 40х35 см., 30х34 см., 40х35 см., 48х51 см., 30х29 см., 37х44 см., 30х30 см., 26х22 см., 12х11 см., 15х14 см., 2 (двох) дерев породи «Ясен» діаметром 18х16 см., 20х21 см., 1 (одне) дерево породи «Черешня» діаметром 15х13 см. та 1 (одне) дерево породи «Глід» діаметром 7х9 см. Внаслідок зазначеного протиправного діяння, [PERSON] завдав КП «Надра Кам`янеччини» майнову шкоду в розмірі 49367 грн.,що підтверджується розрахунком розміру заподіяної шкоди, також висновком експерта за результатами проведення інженерно-екологічної експертизи № 1218/20-21 від 11.08.2020 року. Вироком Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 15.09.2021 року [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України (в редакції Закону № 2063-VIII від 23.05.2017) та призначено покарання у вигляді штрафу в розмірі 300 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 5100 гривень. Вирок набрав законної сили 19.10.2021року. Разом з цим, у ході досудового розслідування та під час судового розгляду зазначеного кримінального провадження № 12017240160000868 [PERSON] , завдану шкоду внаслідок незаконної порубки дерев у розмірі 49,367 тис. грн. не відшкодував. Так, ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~передбачено відповідальність за порушення природоохоронного законодавства. Відповідно до ч. 1\~ст. 69 вказаного Закону\~шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно з ч. 1 та п. 1 ч. 2 ст.\~105\~Лісового кодексу\~України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Відповідно до п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 10.12.2004 №17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» незаконно добута деревина може бути результатом незаконної порубки лісу, за скоєння якої наступає кримінальна відповідальність. Визнається незаконною порубка дерев і чагарників, вчинена: без відповідного дозволу; за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства; до початку чи після закінчення установлених у дозволі строків; не на призначених ділянках чи понад установлену кількість; не тих порід дерев, які визначені в дозволі; порід, вирубку яких заборонено. Згідно з\~ст.\~107 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Крім того,\~ст.\~5\~Закону України\~«Про природно-заповідний\~фонд України»\~передбачено,\~що державній\~охороні і\~регулюванню використання\~на території\~України підлягають:\~навколишнє природне\~середовище як\~сукупність природних\~і природно-соціальних\~умов та\~процесів,\~природні ресурси,\~як залучені\~в господарський\~обіг,\~так і\~невикористовувані в\~економіці в\~даний період\~(земля,\~надра,\~води,\~атмосферне повітря,\~ліс та\~інша рослинність,\~тваринний світ),\~ландшафти та\~інші природні\~комплекси. Особливій державній охороні підлягають території та об`єкти природно-заповідного фонду України й інші території та об`єкти, визначені відповідно до законодавства України; ст. 64 Закону порушення законодавства України про природно-заповідний фонд тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну або кримінальну відповідальність. За приписами ч.ч. 1,2 ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Так, згідно зі\~ст. 13 Конституції України\~земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності українського народу. Від імені українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування. Зазначені положення також містяться в\~ст.324 Цивільного кодексу України. Сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені\~Конституцією України, цим та іншими законами (ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Природні ресурси, які перебувають у власності територіальних громад, є складовою частиною матеріальної і фінансової основи місцевого самоврядування (ст. 142 Конституції України). Територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності, зокрема на землю та природні ресурси (ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Статтею 15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~визначено, що місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Згідно із приписами\~ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~та п. 7 ч. 3 ст.\~29, п. 4 ч. 1 ст.\~69-1 Бюджетного кодексу України, грошові стягнення за шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються до фондів Державного, обласного та місцевого бюджетів за місцем скоєння правопорушення. При цьому джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, а до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Відповідно до п. 2.2 Порядку казначейського обслуговування місцевих бюджетів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 23.08.2012 №938, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України від 12.09.2012 за №569/21881, у процесі казначейського обслуговування коштів місцевих бюджетів органи Казначейства здійснюють розподіл платежів між рівнями місцевих бюджетів, розподіл інших платежів, що зараховуються до місцевих бюджетів згідно з вимогами Бюджетного кодексу України, закону про Державний бюджет України та рішенням місцевої ради про бюджет у розмірах, визначених законодавством, та перераховують розподілені кошти місцевих бюджетів за належністю. Отже збитки, завдані внаслідок незаконної порубки лісових ресурсів підлягають стягненню та зарахуванню до місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища відповідної об`єднаної територіальної громади, на території якої вчинено правопорушення, для подальшого перерозподілу у автоматичному режимі між бюджетами відповідних рівнів. Таким чином, шкода,\~заподіяна порушенням природоохоронного законодавства,\~відшкодовується шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок\~відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вказаному вище співвідношенні. Наведене узгоджується з правовою позицією, викладеною у постанові КЦС ВС від 27.06.2018 у справі №364/1080/16-ц. При цьому суд уважає за доцільне в рамках розгляду цієї справи застосувати ч. 4\~ст. 1193 ЦК України. У відповідності з вимогами вказаної норми суд може зменшити розмір відшкодування шкоди, завданої фізичною особою, залежно від її матеріального становища, крім випадків, коли шкоди завдано вчиненням кримінального правопорушення. Суд ураховує, що відповідач [PERSON] , зареєстрований за адресою [ADDRESS] , разом з ним зареєстровані та проживають: дружина [PERSON] , донька- [PERSON] , 2011 року народження та син - [PERSON] , 2007 року народження. Дружина відповідача-являється інвалідом третьої групи, що підтверджується копією пенсійного посвідчення від 05.05.2023 року серії [NUMBER] ,син [PERSON] навчається у платному навчальному закладі,про що надано копію відповідного договору. Крім того,суд враховує,що [PERSON] перебував у Збройних Силах України з лютого 2022 року за мобілізацією,наразі звільнений за станом здоров`я,має ряд захворювань,пов`язаних з проходженням військової служби,а саме: стійкий,різко виражений тривожно-депресивний розлад з явищами інсомнії та емоційно-вольової нестійкості,асоційований з бойовим стресом. В результаті заключення ВЛК визнаний непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку,потребує супроводжуючого та постійного лікування. З урахуванням вказаних обставин, з огляду на те, що відповідач завдав шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної порубки дерев, суд зменшує розмір відшкодування відповідачем шкоди на користь позивача до 5000 грн. З відповідача слід стягнути на користь позивача також витрати зі сплати судового збору в розмірі 1211,20 грн.

Outcome: partial