Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-29 00:00:00

Позивач [PERSON] у вересні 2024 року звернулася до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з позовною заявою до відповідача [PERSON] про розірвання шлюбу, мотивуючи свої вимоги тим, що 10 листопада 2017 року Чечелівським районним у м.\~Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області між нею та відповідачем зареєстровано шлюб, актовий запис № 1642. Від цього шлюбу позивач та відповідач мають спільну дитину доньку [PERSON] , [INFO] . Позивач зазначила, що подружнє життя з відповідачем не склалося, через відсутність взаєморозуміння та поваги один до одного, протилежні погляди на сімейне життя та побутові питання. З травня 2022 року сторони припинили спільне сімейне життя, мешкають окремо та спільного господарства не ведуть. Подальше збереження шлюбу неможливе. Наведене зумовило позивача звернутись до суду з відповідною позовною заявою. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 30 вересня 2024 року, головуючим суддею у розгляді вказаної позовної заяви визначено суддю Грона Д.С. Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 02 жовтня 2024 року цивільну справу за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу передано для розгляду за підсудністю до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська. Справа надійшла до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська 01 листопада 2024 року. Протоколом автоматизованого\~розподілу судової\~справи між\~суддями від\~01\~листопада 2024\~року,\~головуючим суддею\~у розгляді\~вказаної позовної\~заяви визначено\~суддю Слюсар\~Л.П.,\~ухвалою якої\~від 06\~листопада 2024\~року позовну заяву [PERSON] до\~ [PERSON] про\~розірвання шлюбуприйнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. Позивач [PERSON] та її представник, адвокат Білогруд Д.О., у судове засідання не з`явилися, натомість через систему «Електронний суд» представником позивача подано заяву про розгляд справи без участі позивача та її представника. Позов підтримали у повному обсязі та просили його задовольнити. Відповідач [PERSON] в судове засідання також не з`явився, в матеріалах справи наявна заява останнього, відповідно до якої просив розглядати справу без його участі. Не заперечував проти задоволення позовних вимог. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. З матеріалів справи судом встановлено, що 10 листопада 2017 року [PERSON] та [PERSON] (дошлюбне прізвище « [PERSON] ») уклали шлюб, який зареєстровано Чечелівським районним у м. Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області між нею та відповідачем зареєстровано шлюб, про що складено відповідний актовий запис №\~1642 (а.с. 9). Від цього шлюбу позивач та відповідач мають спільну дитину доньку [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с. 7). Між позивачем та відповідачем відсутній спір про поділ майна та місце проживання спільної дитини, яка проживає разом з матір`ю. Також, встановлено, що між сторонами фактично припинені шлюбні стосунки, сторони проживають окремо та не ведуть спільного господарства, між ними примирення неможливе. Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом. Відповідно до ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги інші обставини життя подружжя. Суд враховує, що шлюбні відносини між сторонами фактично припинені, сторони не бажають поновлювати стосунки, будь-яких заходів до примирення не приймають, доказів протилежного не надано, збереження шлюбу суперечить інтересам сім`ї, а тому надання сторонам строку для примирення суд вважає недоцільним. Причиною розпаду сім`ї є протилежні погляди на шлюб та сім`ю. Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше сумісне проживання подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дітей, що має суттєве значення. Згідно з ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Враховуючи, що позивачем [PERSON] заявлено клопотання про відновлення її дошлюбного прізвища, суд вважає необхідним після розірвання шлюбу відновити дошлюбне прізвище позивача - « [PERSON] ». Таким чином, суд вважає, що сімейно-шлюбні відносини припинені, подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, тому суд дійшов висновку, що сім`я сторін розпалася остаточно та не може бути відновлена. Вирішуючи питання про судові витрати, суд керується вимогами ст. 141 ЦПК України, відповідно до якої сплачені позивачем судові витрати підлягають стягненню на її користь з відповідача.

Outcome: approved