Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-14 00:00:00

05.09.2024 р. адвокат Лисенко Г.О., яка представляє інтереси позивача звернулась до Святошинського районного суду м. Києва з вищевказаним позовом, у якому просить визнати незаконним та скасувати Наказ №147 «Про оголошення догани заступнику директора з загальних питань [PERSON] », виданий 16.07.2024 року Інститутом проблем матеріалознавства імені І.М. Францевича Національної академії наук та запис у трудовій книжці про оголошення догани зі стягненням судових витрат. Позивач не погоджується з Наказом №147, оскільки його безпідставно було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани, адже: 1) не доведено невиконання ним посадових обов`язків згідно п. 1, п. 2 розділу 6 Наказу №114 від 30.09.2021 р., причинно наслідковий зв`язок між діями позивача та прийняттям Постанови Верховного суду від 18.06.2024 року у справі №910/8102/23. 2) відповідачем порушено приписи ст. 147 - 149 КЗпП України, а саме, відповідачем не запрошено письмових пояснень у позивача перед застосуванням дисциплінарного стягнення, не враховано ступінь тяжкості вчиненого проступку, заподіяну шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, попередню роботу працівника. Вказує, що за позивачем не було закріплено такої трудової функції як відповідальність за заборгованість за спожиті послуги електропостачання, він не має права розпоряджатись бюджетом та фінансами, не має права підпису бухгалтерських документах для оплати. Ці повноваження покладено на директора відповідача згідно Статуту. Затримка виплат відповідача за електропостачання за період з лютого по квітень 2022 рік виникла у зв`язку з особливостями бюджетного фінансування в умовах воєнного стану, що виключає вину Позивача. Відповідачем при оголошення догани не враховано, що позивачем не було підписано ні договір з ТОВ «Євро Трейд Енерджі» про постачання електроенергії за бюджетні кошти №7 від 23.02.2022 року, ні акти ні платіжні доручення. На підставі викладеного вище, Наказ №147 про оголошення догани є незаконним та підлягає скасуванню. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 10.09.2024 року позовну заяву залишено без руху. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 20.09.2024 р. відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. 21.10.2024 р. на адресу суду надійшов відзив у якому заперечується проти позовних вимог. В обґрунтування заперечень відповідач вказує, що [PERSON] призначений на посаду заступника директора з загальних питань з 14.04.2021 р., посадові та функціональні обов`язки якого визначені посадовою інструкцією, наказом по Інституту «Про розподіл обов`язків в дирекції інституту» №114 від 30.09.2021 р. Окрім того, Наказом по Інституту №133 від 08.11.2021 р. заступнику директора з загальних питань [PERSON] надані повноваження та покладені обов`язки пов`язані з виконанням та оплатою договорів про постачання електроенергії за бюджетні кошти, а також забезпечення контролю та нагляду фінансових зобов`язань пов`язаних з виконанням таких договорів. У подальшому, у травні 2023 р. ТОВ «Євро трейд енерджі» звернулось до Господарського суду м.Києва з позовом до Інституту проблем матеріалознавства про стягнення заборгованості за договором про постачання електроенергії, який судом було задоволено, а рішеннями Північного апеляційного господарського суду та Верховного суду залишено без змін. У зв`язку із чим дирекцією виявлено недотримання позивачем вимог посадової інструкції та наказу внаслідок неналежного виконання посадових обов`язків та притягнуто до дисциплінарної відповідальності шляхом оголошення догани. 31.10.2024 р. представником позивача подано відповідь на відзив у якому посилається на недоведеність відповідачем факту порушення та вину позивача, оскільки зазначені у п.1,2 Розділу IV Наказу №114 від 30.09.2021 року повноваження не мають ніякого відношення до контролю за оплатою по Договору №7 від 23.02.2022 року, а вказані підстави оголошення догани не доводять вину позивача. Посилання відповідача на посадову інструкцію №114 від 30.09.2021 р. не містить обов`язків та відповідальності працівника за невиконання фінансових розрахунків відповідачем. Згідно Наказу №133 від 08.11.2021 року вбачається, що позивачу вирішено надати повноваження щодо укладання договорів про постачання електроенергії. Проте, позивач не був ознайомлений із Наказом №133 від 08.11.2021 року, а відповідачем на надано доказів ознайомлення позивача із даним наказом. Тому, відсутні підстави вважати, що позивач зобов`язаний був виконувати цей наказ. При цьому, Наказ №133 від 08.11.2021 року не вказаний як підстава Наказу №147 та не згадується у ньому в контексті порушення позивача, а тому він не містить інформації про предмет доказування та є неналежним доказом по справі. Більше того, судові рішення по справі №910/8102/23 про стягнення заборгованості не встановлюють причетність позивача до виникнення заборгованості, а отже у діях позивача відсутня неправомірність як обов`язковий елемент дисциплінарного проступку. Вказане виключає можливість застосування судових рішень у справі №910/8102/23 як підставу для оголошення догани, оскільки вони не доводять вину позивача. Також вказує на пропущення строків притягнення до дисциплінарної відповідальності так, як поставлене у вину позивачу порушення мало місце щонайменше у березні-квітні 2022 року, тоді як нього до дисциплінарної відповідальності позивача було притягнуто 16.07.2024 року, тобто більш ніж через два роки. Дослідивши матеріали справи, вивчивши надані письмові докази у сукупності, суд дійшов висновку, що заявлений позов є законним, обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 14.04.2021 року [PERSON] прийнято на посаду заступника директора з загальних питань Інституту проблем матеріалознавства імені І.М. Францевича Національної академії наук згідно Наказу №29-к від 14.04.2021 року. 30.09.2021 року Наказом №114 «Про розподіл обов`язків в дирекції інституту» на заступника директора з загальних питань покладено ряд обов`язків, зокрема: - самостійно укладати угоди і проводити відповідну господарську діяльність в межах, закріплених за ним обов`язків; - здійснювати організацію роботи планово-фінансовими службами інституту; - контролювати роботу відділу кадрів, юридичної служби, відділу №94, відділу матеріально-технічного забезпечення та цивільного захисту інституту. З вказаною посадовою інструкцією [PERSON] ознайомлений під підпис. Згідно наказу №133 від 08.11.2021 р. «Про надання повноважень дирекції Інституту щодо представництва та захисту інтересів Інституту» Дмитрієву Д.О. надано повноваження та покладено обов`язки пов`язані з виконанням та оплатою договорів про постачання електроенергії за бюджетні кошти. Відомості про ознайомлення позивача під підпис з вказаним наказом відсутні. 29.12.2021 р. Інститутом проблем матеріалознавства ім.І.М. Францевича Національної академії наук України видано довіреність, посвідчену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шинальською І.Ю., якою уповноважено Дмитрієва Д.О. представляти інтереси Інституту та надано повноваження на укладення правочинів. 21.06.2024 р. Інститутом проблем матеріалознавства ім.І.М. Францевича Національної академії наук України видано розпорядження №1, яким зобов`язано заступника директора Дмитрієва Д.О. до 24.06.2024 р. надати пояснення та документальні підтвердження пов`язані з порядком оплати за фактично надану електроенергію по договору з ТОВ «Євро трейд енерджі» про постачання електроенергії за бюджетні кошти №7 від 23.02.2022 р. 26.06.2024 р. [PERSON] надав пояснення у яких вказує, що порушення виплати за спожиту електроенергію виникло у березні-травні 2022 року під час введення в Україні воєнного стану. Питання щодо оплати з ТОВ «Євро трейд енерджі» в досудовому порядку врегулювати не вдалось. 16.07.2024 р. Наказом №147 «Про оголошення догани заступнику директора з загальних питань Денису Олександровичу Дмитрієву» позивачу оголошено догану за неналежне виконання функціональних обов`язків, що призвело до штрафних санкцій. У Наказі №147 вказується, що позивач порушив п.1,2 Розділу IV Наказу №114 від 30.09.2021 року. Відповідно до п.1,2 Розділу IV Наказу №114 від 30.09.2021 року заступник директора з загальних питань Д.О. Дмитрієв: - самостійно укладає угоди і проводить відповідну господарську діяльність в межах, закріплених за ним обов`язків; - здійснює організацію роботи планово-фінансовими службами інституту. Підставами для оголошення Наказу №147 зазначено: - Рішення Господарського суду міста Києва по справі №910/8102/23 за позовом ТОВ «ЄВРО ТРЕЙД ЕНЕРДЖІ»; - Рішення Північного апеляційного господарського суду по справі №910/8102/23 за позовом ТОВ «ЄВРО ТРЕЙД ЕНЕРДЖІ»; - Рішення Верховного Суду у складі судді Касаційного господарського суду по справі №910/8102/23 за позовом ТОВ «ЄВРО ТРЕЙД ЕНЕРДЖІ»; - Пояснення начальника планово-виробничого відділу; - Пояснення головного бухгалтера; - Пояснення заступника директора з загальних питань. Рішенням Господарського суду м.Києва від 19.09.2023 р. (ун.№ 910/8102/23) стягнуто з Інституту проблем матеріалознавства ім. І.М. Францевича Національної академії наук України (03142, м. Київ, вул. Кржижанівського, буд. 3, код 05416930) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Євро Трейд Енерджі" (02121, м. Київ, Харківське шосе, буд. 201-203, корпус 2-А, нежитлове приміщення № 4, код 42819343) 1848099 (один мільйон вісімсот сорок вісім тисяч дев`яносто дев`ять) грн 46 коп. боргу, 115386 (сто п`ятнадцять тисяч триста вісімдесят шість) грн 13 коп. 3% річних, 692321 (шістсот дев`яносто дві тисячі триста двадцять одну) грн 80 коп. інфляційних втрат та 39837 (тридцять дев`ять тисяч вісімсот тридцять сім) грн 11 коп. витрат зі сплати судового збору. Постановою Північного апеляційного господарського суду м.Києва від 19.03.2024 р. апеляційну скаргу Інституту проблем матеріалознавства ім. І.М. Францевича Національної академії наук України на рішення Господарського суду міста Києва від 19.09.2023 у справі № 910/8102/23 залишено без задоволення. Рішення Господарського суду міста Києва від 19.09.2023 у справі № 910/8102/23 залишено без змін. Постановою Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 18.06.2024 р. касаційну скаргу Інституту проблем матеріалознавства ім. І.М. Францевича Національної академії наук України залишено без задоволення, а рішення Господарського суду міста Києва від 19.09.2023 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 19.03.2024 у справі № 910/8102/23 - без змін. Мотиви з яких виходить суд. При розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 24 січня 2019 року у справі N 515/1087/17 (провадження N 61-36903св18) зазначено, що "при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності". Постановою Пленуму Верховного Суду України від 06.11.92 р. N 9 "Про практику розгляду судами трудових спорів" визначено, що у наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Наказ про накладення дисциплінарного стягнення повинен обов`язково містити нормативне посилання, тобто роботодавець повинен зазначити назву, статтю, її частину, абзац, пункт, підпункт нормативно правового акта чи акта локального нормотворення, на підставі якого працівник притягується до дисциплінарної відповідальності. Виконання всіх цих вимог є безумовною запорукою правильного та законного оформлення прийнятого роботодавцем рішення, що одночасно виступає гарантією дотримання трудових прав працівників. Статтею 147 КЗпП України передбачено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана, звільнення. Згідно зі статтею 147-1 КЗпП України дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. На працівників, які несуть дисциплінарну відповідальність згідно із статутами, положеннями та іншими актами законодавства про дисципліну, дисциплінарні стягнення можуть накладатися також органами, вищими у порядку підлеглості щодо органів, зазначених у частині першій цієї статті. Відповідно до статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Відповідно до ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. Вказані вимоги щодо надання пояснень від порушника трудової дисципліни відповідачем виконано. При обранні виду стягнення роботодавець повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника (частина третя статті 149 КЗпП України). Складовими дисциплінарного проступку є: дії (бездіяльність) працівника; невиконання або неналежне виконання покладених на нього трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинно-наслідкового зв`язку між його діями (бездіяльністю) та невиконанням або неналежним виконанням покладених на нього трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає можливість оцінки дій працівника як дисциплінарного проступку. Дисциплінарне стягнення накладене правомірно лише в тому випадку, якщо працівник порушив обов`язки, які є складовими його трудових функцій, а не обов`язків, які покладені на іншого працівника. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна з важливих ознак порушення трудової дисципліни. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. Перевіряючи накладення дисциплінарного стягнень на позивача за порушення трудової дисципліни та додержання власником або уповноваженим ним органом передбачених статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, суд доходить висновку про порушення роботодавцем вимог ст. 148 КЗпП. Так, дисциплінарне стягнення застосовується роботодавцем безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Тобто, згідно зі ст. 148 КЗпП дисциплінарне стягнення застосовується безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення. Законодавством установлено, що днем виявлення проступку є день, коли про нього дізналася посадова особа, яка має право на застосування дисциплінарного стягнення. Відповідно, перебіг зазначеного терміну розпочинається, коли проступок виявлено посадовою особою, до обов`язків якої входить контроль за додержанням трудової дисципліни. З огляду на наявні у справі докази, суд вважає, що про обставини вчинення дисциплінарного проступку відповідачу стало відомо при зверненні ТОВ «Євро трейд енерджі» із позовом до Інституту проблем матеріалознавства про стягнення заборгованості. При цьому, варто звернути увагу, що посилання відповідача на доведеність факту вини позивача у вчиненні дисциплінарного проступку, що підтверджується Постановою Верховного суду від 18.06.2024 р., яким рішення попередніх судових інстанцій залишено в силі та стягнуто заборгованість є неспроможними, оскільки рішення у справі набрало законної сили з дня постановлення постанови Північного апеляційного господарського суду, тобто 19.03.2024 р. Окрім того, інститут дисципліни праці не допускає можливості застосування дисциплінарного стягнення, якщо з дня порушення трудової дисципліни пройшло більше 6 місяців. Як встановлено судом та що не заперечується жодної зі сторін, боргові зобов`язання Інституту проблем матеріалознавства за рішенням суду, що стали підставою для подальшого притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності, констатовані у березні 2024 року. Вказане дисциплінарне правопорушення не є триваючим. Оскаржуваний наказ про притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності прийнято 16.07.2024 р., що порушує вимоги ст. 148 КЗпП. За правилами доказування, визначеними статтями 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Враховуючи недотримання відповідачем порядку застосування дисциплінарних стягнень, суд доходить висновку щодо визнання оспорюваного наказу незаконним та задоволенню вимог позивача. Крім того, на підставі ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати у сумі 211,20 гривень. На підставі вищевикладеного, статтями 139,140,147-149 КЗпП України,

Outcome: approved