Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-12 00:00:00

Керівник Калуської окружної прокуратури звернувся до суду з позовом до відповідача про про стягнення шкоди завданої навколишньому природному середовищу в сумі 20660,00 грн. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 06.03.2024 о 17.30 год. працівниками Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області виявлено факт вилову [PERSON] риби з річки Сівка поблизу села Мошківці Войнилівської ОТГ Калуського району Івано-Франківської області, а саме двох екземплярів вирезуб причорноморський, та одного екземпляру бистрянка російська, які занесені до «Червоної книги України», що призвело до вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 90 КуПАП та завдано шкоди на суму 20660,0 грн. У зв`язку з вищевказаним, 06.03.2024 головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області Гордійчук А.В. складено акт № 00684 виявлення та вилучення водних живих ресурсів, знарядь лову, іншого майна, плавучих і транспортних засобів, згідно якого 06.03.2024 о 17.30 год. [PERSON] здійснював лов водних біоресурсів вудкою поплавковою у рибогосподарському водному об`єкті річки Сівка поблизу села Мошківці Войнилівської ОТГ Калуського району Івано-Франківської області внаслідок чого виловив 2 (два) екземпляри вирезуба причорноморського, та 1 (один) екземпляр бистрянки російської, загальною вагою 0,08 кг. Дана риба занесена до «Червоної книги України». Вказаними діями [PERSON] порушив п.п. 3, п. 5 розділу IV Правил любительського та спортивного рибальства, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 90 КУпАП. Риба вирезуб причорноморський 2 (два) екземпляри та бистрянка російська 1 (один) екземпляр, загальною вагою 0.08 кг. було випущено. Виловом риби з порушенням Правил любительського та спортивного рибальства було завдано збитків рибним запасам України в сумі 20660 грн. На підставі вказаного факту головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області Гордійчуком А.В. щодо [PERSON] 06.03.2024 складено протокол № 00684/26-24 про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 90 КУпАП України. Постановою Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області від 15.04.2024 у справі № 345/1780/24 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбачених ч. 2, ст. 90 КУпАП України та призначено покарання у вигляді штрафу у розмірі 30 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 510 грн. без конфіскації незаконно добутого. Вказана постанова про притягнення до адміністративної відповідальності [PERSON] не оскаржувалась. [PERSON] зобов`язаний у повному обсязі відшкодувати задані навколишньому природному середовищу збитки в сумі 20660,00 грн. Однак, на момент подання позову до суду завдана [PERSON] шкода не відшкодована. Ухвалою Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області від 10.12.2024 відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного провадження без виклику сторін. У строк встановлений судом відповідач відзив на позов не подавав, будь яких інших клопотань та заяв від відповідача до суду подано не було, відтак у відповідності до ч. 8 ст. 178 ЦПК України, суд вважає за можливе провести розгляд справи за наявними у справі матеріалами. Позивач у судове засідання не з`явився, однак подав клопотання про розгляд справи за його відсутності, не заперечує проти заочного розгляду справи. Представник Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській областіподав клопотання в якому позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просить їх задоволити. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України. Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Правом на подання відзиву не скористався. Заяви про розгляд справи за відсутності чи будь-яких інших клопотань відповідач не подавав. Відповідно до частини першої статті 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Згідно ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вивчивши матеріали цивільної справи, дослідивши та оцінивши в судовому засіданні письмові докази в їх сукупності, встановивши таким чином фактичні обставини справи, суд прийшов до наступних висновків. Відповідно до ч.1ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно ч. ч. 1,2ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах. Частиною 3ст.12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно ч.1ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно із ч.1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч.1-4 ст.77ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ст.81 ЦПК України). У судовому засіданні встановлено, що 06.03.2024 о 17.30 год. працівниками Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області виявлено факт вилову [PERSON] риби з річки Сівка поблизу села Мошківці Войнилівської ОТГ Калуського району Івано-Франківської області, а саме двох екземплярів вирезуб причорноморський, та одного екземпляру бистрянка російська, які занесені до «Червоної книги України», що призвело до вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 90 КуПАП та завдано шкоди на суму 20660,0 грн. В результаті чого виловив цінні види риби, а саме: виловив 2 (два) екземпляри вирезуба причорноморського, та 1 (один) екземпляр бистрянки російської, загальною вагою 0,08 кг. Дана риба занесена до «Червоної книги України». Згідно акту № 00684 виявлення та вилучення водних живих ресурсів, знарядь лову, іншого майна, плавучих і транспортних засобів від 06.03.2024 головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області Гордійчук А.В. Відповідно до опису-оцінки водних живих ресурсів (риби), які виловлені Климишиним П.Р. від 06.03.2024 складеного головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області Гордійчуком А.В. встановлено в загальній кількості 3 штуки: 2 (два) екземпляри вирезуб причорноморський вагою 0,05 кг. вартістю 20000 грн. та бистрянка російська 1 (один) екземпляр вагою 0,08 кг. вартістю 660 грн. Вказаними діями [PERSON] порушив п.п. 3, п. 5 розділу IV Правил любительського та спортивного рибальства, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 90 КУпАП. Риба вирезуб причорноморський 2 (два) екземпляри та бистрянка російська 1 (один) екземпляр, загальною вагою 0.08 кг. було випущено. Виловом риби з порушенням Правил любительського та спортивного рибальства було завдано збитків рибним запасам України в сумі 20660 грн. Згідно довідки за вихідним номером 333-20/26-24 від 06.03.2024 виданої Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області розмір заподіяної шкоди внаслідок незаконного вилову риби [PERSON] , згідно якої спричинена шкода становить 20660 грн. На підставі вказаного факту головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області Гордійчуком А.В. щодо [PERSON] 06.03.2024 складено протокол № 00684/26-24 про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 90 КУпАП України. Постановою Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області від 15.04.2024 у справі № 345/1780/24 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбачених ч. 2, ст. 90 КУпАП України та призначено покарання у вигляді штрафу у розмірі 30 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 510 грн. без конфіскації незаконно добутого. Вказана постанова про притягнення до адміністративної відповідальності [PERSON] не оскаржувалась. Згідно із ч. 6 ст. 82 ЦПК України, зокрема, постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Згідно претензії від 13.03.2024 (вих. № 1-16-17/227-24) адресованої Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області [PERSON] останньому запропоновано в добровільному порядку відшкодувати шкоду, заподіяну рибному господарству, проте завдана відповідачем шкода не відшкодована. Окрім цього 01.05.2024Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області [PERSON] повторно направлено претензію (вих. № 1-16-17/317-24) на суму 20660,0 грн. Вказана претензія залишена [PERSON] без відшкодування. Згідно листа Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області № 1-16-9/749-24 від 07.11.2024 просить прокуратуру звернутися до суду із позовом з метою стягнення із [PERSON] шкоди в розмірі 20660,00 грн., завданої державі у сфері охорони біоресурсів та екологічної безпеки. Окрім цього, відповідно до листа від 22.10.2024 вихідний номер 02-25/2038 Войнилівської селищної ради ОТГ до Калуської окружної прокуратури з Калуського району Івано-Франківської області просить вжити прокуратурою заходів представницького характеру з метою відшкодування шкоди спричиненої [PERSON] навколишньому природному середовищу в сумі 20660 грн. Відомостей про відшкодування шкоди на момент розгляду справи матеріали справи не містять. Відповідно до положеньст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. За приписамист. 3 Закону України «Про тваринний світ», об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цьогоЗакону України, є у тому числі риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку, які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі. Згідно з п. 4 ч. 2ст. 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Уст. 1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів`зазначено, що добування (вилов) це є вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування. За змістомст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження, як здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; давати обов`язкові до виконання письмові вказівки (приписи) про усунення порушень у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; перевіряти документи на право використання водних біоресурсів, зупиняти транспортні (у тому числі плавучі) засоби та проводити огляд речей, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, знарядь рибальства, добутої продукції та інших предметів; здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до вимогст. 63 Закону України «Про тваринний світ», порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Розмір шкоди, заподіяної незаконним виловом риби обчислюється на підставіпостанови Кабінету Міністрів України» «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» від 21 листопада 2011 року № 1209. Згідно з ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно п.п. 3.15, п. 6.3 Правил любительського і спортивного рибальства, затвердженихнаказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15 лютого 1999 року, зареєстрованих Міністерством юстиції України 28 квітня 1999 року за № 269/3562, заборонений лов водних живих ресурсів із застосуванням, зокрема, промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань; застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування в повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства. Відповідно до ч. 1ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. В постанові Верховного Суду від 10.01.2019 (справа №541/307/17) зазначено, що громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Згідно п. 17 Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1126 від 18.07.1998, застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства. Статтею 131-1Конституції України на органи прокуратури покладається представництво інтересів держави в суді у випадкам, визначених законом. Статтею 56 ЦПК України встановлено, що у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду із заявами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб або державних чи суспільних інтересів та брати участь у цих справах. При цьому органи державної влади, органи місцевого самоврядування повинні надати суду документи, що підтверджують наявність передбачених законом підстав для звернення до суду в інтересах інших осіб. У визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Відповідно до ч. 3 ст. 23Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Згідно ч. 3, ч. 7ст.128 КПК України, цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. ЄСПЛ звертає увагу, що сторонами цивільного провадження є позивач і відповідач. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, у тих випадках, коли відповідне правопорушення зачіпає інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави (див. mutatis mutandis рішення від 15 січня 2009 року у справі «Менчинська проти Росії» (Menchinskaya v. Russia), заява № 42454/02, §35). Суд вважає за необхідне зауважити, що Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області не вжито заходів щодо відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних живих біоресурсів, що свідчить про неналежне здійснення ним захисту інтересів держави, у зв`язку із чим звернення прокурора до суду із вказаним вище позовом є правомірним. Враховуючи, що відповідач порушив вимоги законодавства про охорону тваринного світу та в результаті незаконного вилову риби заподіяв збитки рибному господарству, що було встановлено в судовому засіданні, позов прокурора слід задовольнити. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст.141 ЦПК України судові втрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються, у разі задоволення позову, на відповідача. Тому слід стягнути з [PERSON] на користь Калуської окружної прокуратури Івано-Франківської 2422,40 грн. понесених документально підтверджених витрат зі сплати судового збору.

Outcome: approved