Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-05 00:00:00

Представник Приватного акціонерного товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» (позивач) звернувся до Шевченківського районного в м. Києві суду з позовом до [PERSON] (відповідач-1), [PERSON] (відповідач-2), [PERSON] (відповідач-3), [PERSON] (відповідач-4) про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги, у якому просив стягнути солідарно: заборгованість за надані послуги в загальному розмірі 16 214, 63 грн. та судові витрати. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] є споживачами житлово-комунальних послуг за адресою: [ADDRESS] , що у м. Києві, на підставі Договору, оскільки після розміщення Повідомлення та Договору-1 у газеті «Хрещатик», на адресу ПрАТ «АК «Київводоканал», жодних заяв або повідомлень про відмову від надання зазначених послуг та Договору від відповідачів не надходило. Відповідачі, в порушення умов Договору та вимог, що передбачені наведеними вище нормативними актами, зобов`язання щодо повної та своєчасної оплати спожитих в період з 01 січня 2022 року по 31 січня 2024 року послуг не виконали належним чином, внаслідок чого розмір заборгованості відповідачів за надані житлово-комунальні послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення складає у загальному розмірі 16 214, 63 грн. У зв`язку з викладеним вище, представник позивача звернувся з даним позовом. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16 квітня 2024 року матеріали позову передані на розгляд судді Мальцеву Д.О. 10 травня 2024 року ухвалою судді Шевченківського районного суду міста Києва Мальцева Д.О. відкрито провадження у справі, прийнято рішення про розгляд справи за правилами позовного провадження в спрощеному порядку з повідомленням сторін. Ухвалою суду від 10 травня 2024 року відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про витребування доказів у цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення боргу за житлово - комунальні послуги. Ухвалою суду від 10 травня 2024 року клопотання представника позивача про витребування доказів задоволено. Витребувано у Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації (01054, м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 24), інформацію яка міститься в інформаційній системі «Реєстр територіальної громади міста Києва» про кількість осіб, його (їх) прізвище, власне ім`я (усі власні імена), по батькові, дату народження, дату реєстрації, паспортні дані, або РНОКПП осіб, що були зареєстровані та/або проживали/перебували за період з 01 січня 2022 року по 31 січня 2024 року в квартирі [ADDRESS] . Витребувано у Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентеризації» (01001, м. Київ, вул. Трьохсвятительська, 4-В, ЄДРПОУ 03359836), довідку, витчг або інший документ, що підтверджує право власності на кв. [ADDRESS] . 23 серпня 2024 року на адресу суду на виконання вимог ухвали суду від 10.05.2024 від КП Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» надійшла відповідь. Від Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації відповідь не надійшла. Відзив від відповідачів не надходив. У відповідності до ст. ст. 174, 178 ЦПК України відповідачі не скористалися своїм правом та не направили суду відзив на позовну заяву із викладенням заперечень проти неї. За вказаних обставин, а також враховуючи те, що відповідачі у встановлений строк відзив на позовну заяву не надали, клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін не заявили, суд вирішує справу за наявними матеріалами, як це передбачено ч. 8 ст. 178 ЦПК України. Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд прийшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступних підстав. Щодо вимоги про стягнення солідарно з відповідачів на користь позивача заборгованості за житлово-комунальні послуги, суд вважає за необхідне зазначити наступне. Як вбачається з матеріалів справи, що [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] є споживачами житлово-комунальних послуг за адресою: [ADDRESS] . 26.04.2014 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення розрахунків за енергоносії» від 10.04.2014 № 1198, яким внесено зміни до Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції, що діяла на момент спірних правовідносин), який доповнено новими частинами. Так, ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» доповнено п. 5, яким визначено, що виконавцем послуг з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем) для об`єктів усіх форм власності є суб`єкт господарювання, що провадить господарську діяльність з централізованого водопостачання та водовідведення. Ч. 7 ст. 26 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що договір на надання послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем), що укладається виконавцем із споживачем - фізичною особою, яка не є суб`єктом господарювання, є договором приєднання. 05.08.2014 в газеті «Хрещатик» № 110 (4510) було опубліковано повідомлення про публічний договір (оферту) про надання публічним акціонерним товариством «Акціонерна компанія «Київводоканал», що перейменоване на приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» (далі ПрАТ «АК «Київводоканал». Товариство або позивач), як виконавцем житлово-комунальних послуг на підставі ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем) (далі - Повідомлення) та опубліковано договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових мереж) (далі - Договір). Повідомленням визначено, що фізична особа (власник/квартиронаймач житлового приміщення у багатоквартирному будинку), що користується послугами з централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, вважається такою, що ознайомлена, погоджується та приєднується до умов Договору. Повідомленням також визначено, що у разі відмови споживачів від отримання послуг з централізованого водопостачання та водовідведення холодної та гарячої води, така відмова має бути оформлена письмово та направлена до ПрАТ «АК «Київводоканал» для оформлення припинення надання цих послуг. Таким чином, Відповідачі отримували послуги з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем), на підставі Договору, оскільки після розміщення Повідомлення та Договору - 1 у вищевказаній газеті, на адресу ПрАТ «Київводоканал» не надходило жодних заяв або повідомлень про відмову від надання зазначених послуг та Договору від Відповідачів. Відповідно до п.1.1 Договору-1,ПрАТ «АК «Київводоканал» зобов`язується надавати Відповідачу відповідної якості послуги з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем), а Відповідач зобов`язується своєчасно сплачувати надані послуги за встановленими тарифами у строки і на умовах що передбачені договором. Статтею 360 ЦК України передбачено, що співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном. Дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг (ч. З ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»). Відповідно до ч. 1 ст. 543 ЦК України у разі солідарного обов`язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов`язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо. Згідно з ч. 5 статті 13 Закону України від 09.11.2017 № 2189-VIII «Про житлово- комунальні послуги», у разі якщо співвласники багатоквартирного будинку не прийняли рішення про вибір моделі договірних відносин та не уклали з виконавцем комунальної послуги відповідний договір (крім послуг з постачання та розподілу природного газу і послуг з постачання та розподілу електричної енергії), з ними укладається індивідуальний договір про надання комунальної послуги, що є публічним договором приєднання. Такі договори вважаються укладеними, якщо протягом 30 днів з дня опублікування тексту договору на офіційному веб-сайті органу місцевого самоврядування та/або на веб-сайті виконавця послуги співвласники багатоквартирного будинку не прийняли рішення про вибір моделі договірних відносин та не уклали відповідний договір з виконавцем комунальної послуги. Якщо за 30 днів до закінчення строку дії договору співвласники багатоквартирного будинку не повідомили виконавця відповідної комунальної послуги (крім послуг з постачання та розподілу природного газу і послуг з постачання та розподілу електричної енергії) про прийняття рішення про вибір моделі організації договірних відносин, визначеної в ч. 1 ст. 14 цього Закону, публічний індивідуальний договір про надання комунальної послуги, укладений з таким виконавцем, вважається продовженим на наступний однорічний строк. За приписами ст. 7 Закону України від 09.11.2017 № 2189-VIII «Про житлово- комунальні послуги» індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово- комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Статтею 9 Закону України від 09.11.2017 № 2189-VIII «Про житлово-комунальні послуги» визначено порядок оплати житлово-комунальних послуг, згідно з яким: - споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором; - споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору. Станом на дату подання позовної заяви письмовий договір між позивачем та відповідачами не укладений. Однак, відсутність укладеного договору не звільняє споживачів від сплати за фактично надані послуги. Зазначена практика правозастосування правових норм у сфері оплати житлово-комунальних послуг є сталою (постанова Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі 712/8916/17, постанови Верховного Суду від 15 березня 2018 року у справі № 401/710/15-ц, від 18 вересня 2019 року у справі № 369/3682/16-ц, від 07 лютого 2024 року у справі № 372/2236/21). Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 20.11.2024 року у справі №463/6799/18. Однак, відповідачі, в порушення умов Договорів та вимог, що передбачені наведеними вище нормативними актами, зобов`язання щодо повної та своєчасної оплати спожитих в період з 01 січня 2022 року по 31 січня 2024 року житлово-комунальних послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення не виконали належним чином, внаслідок чого у останніх виникла заборгованість у розмірі 14980, 09 грн, яка підтверджується довідкою та розрахунком заборгованості. Отже, розмір заборгованості відповідачів за надані житлово-комунальні послуги складає: - 14980, 09 грн. заборгованості з оплати за житлово-комунальні послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення; - 964, 08 грн. заборгованості з внесення плати за абонентське обслуговування, що разом складає 15 944, 17 грн. Згідно з положеннями ст. ст. 526, 530, 611 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства у встановлений строк (термін), а у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Разом з тим, на адресу суду надійшла витребувана від Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», з якої вбачається, що згідно з даними реєстрових книг комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентеризації» кв. [ADDRESS] на праві власності не зареєстрована. До того ж, відповідно до інформації про задеклароване/зареєстроване місце проживання особи за адресою: [ADDRESS] , зареєстрований [PERSON] , [INFO] . Дані щодо місця реєстрації інших відповідачів, відповідно до відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру відсутні. Проте для правильного вирішення питання цивільно-правової відповідальності споживача послуг Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» необхідно встановити чи є відповідачі власниками або співвласниками квартири, або за згодою власників вона є іншою особою, яка користується квартирою та отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з яким або від імені якого укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги. Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал», взагалі не визначило правового статусу квартири та її власників/користувачів, що унеможливлює вирішення судом питання про стягнення заборгованості по оплаті послуг з централізованого водопостачання та водовідведення саме з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , як власників вказаного майна. За таких обставин, суд вважає, що позивачем Приватним акціонерним товариством «Акціонерна компанія «Київводоканал» не доведено, що відповідачі: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] є споживачами послуг, які постачає Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» до квартири за адресою: [ADDRESS] , а отже не підлягає стягненню заборгованість за житлово-комунальні послуги з відповідачів: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Щодо вимоги про стягнення солідарно з відповідачів на користь позивача заборгованості за нарахованими відсотками, суд вважає за необхідне зазначити наступне. У зв`язку з простроченням щодо оплати спожитих житлово-комунальних послуг, відповідачі зобов`язані сплатити на користь ПрАТ «АК «Київводоканал» 3% річних у розмірі 41, 87 грн. та інфляційні втрати у розмірі 228, 59 грн. Статтею 625 ЦК України встановлено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Згідно з Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022 зі змінами з 24.02.2022 року на території України введено воєнний стан, строк якого неодноразово продовжувався і станом на дату розгляду справи діє на території України. До того ж, Законом України від 15 березня 2022 року № 2120-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» (далі - Закон № 2120-IX) доповнено, серед іншого, розділ "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України пунктом 18. Зокрема, вказаним пунктом визначено, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Також, вказаним пунктом установлено, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). З розрахунку інфляційних втрат та трьох відсотків річних вбачається, що позивачем не були враховані положення Закону України від 15 березня 2022 року № 2120-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» та постанову Кабінету Міністрів України від 05 березня 2022 р. за № 206 «Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану». Враховуючи вищевикладене, вимоги п. 18 Перехідних та Прикінцевих положень Цивільного кодексу України підстави для стягнення з відповідача на користь позивача 3% річних у розмірі 41, 87 грн. та інфляційні втрати у розмірі 228, 59 грн. в даному випадку відсутні, суд не вбачає правових підстав для задоволення цих вимог позивача. За таких обставин позовні вимоги в частині стягнення з відповідача заборгованості за 3% річних у розмірі 41, 87 грн. та інфляційні втрати у розмірі 228, 59 грн., є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Відповідно до вимог ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно положень ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). При цьому, відповідно до ч. 1-3, 5 ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності суд приходить до висновку, що позовні вимоги Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» підлягають частковому задоволенню, а саме стягненню суми заборгованості за житлово-комунальні послуги з [PERSON] . Щодо розподілу судових витрат між сторонами. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи те, що позовні вимоги задоволено частково на суму 15 944, 17 гривень (98.33%), стягненню з відповідача на користь позивача підлягають понесені останнім судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 2 977, 43 гривень, що пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі викладеного,

Outcome: partial