Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-09 00:00:00

Позивач [PERSON] \~звернувся до\~суду з\~позовом до\~ [PERSON] про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способів участі у вихованні, спілкуванні з неповнолітньою донькою. Позовні вимоги мотивовані тим, що перебував з відповідачкою у фактичних шлюбних відносинах, у якому в них народилась дочка [PERSON] , [INFO] . Спільне життя з відповідачкою не склалося, разом не проживають. За домовленістю між сторонами дитина залишилась проживати з матір`ю, а позивач тимчасово проживає за кордоном, а саме в Республіці Польща. Позивач намагався встановити графік спілкування з дитиною мирним шляхом. Однак відповідачка чинить позивачу перешкоди в спілкуванні з дитиною, відмовляється показувати дитину по відео зв`язку, згодом повністю перестала відповідати на телефонні дзвінки та повідомлення у всіх месенджерах, не виходила на зв`язок, не повідомляла дані щодо матеріального стану, фізичного здоров`я та розвитку дитини. Позивач належним чином виконує свої обов`язки, надсилає грошові кошти своєму батькові, який придбаває для дитини одежу та інші необхідні речі. Зазначає, що батько позивача [PERSON] регулярно проводив час з онукою, купував необхідні речі для її гармонійного розвитку, але з початком вчинення перешкод у спілкуванні з дитиною позивачу, відповідачка також позбавила можливості діда спілкуватися з онукою. Зважаючи на вказане просив зобов`язати відповідачку не чинити перешкоди в спілкуванні з дочкою [PERSON] , [INFO] , визначивши способи участі у вихованні дочки, а саме побачення в режимі відеоконференції кожного понеділка та суботи з 16:00 год., в день народження дитини та свята з 16:00 год., після досягнення дитиною 5-річного віку 1 раз на квартал перебування дитини протягом тижня (семи днів) за місцем проживання батька та встановити час спілкування дідусю [PERSON] з онукою за попередньою домовленістю з матір`ю дитини та в її присутності два рази на місяць з 10:00 год. по 16:00 год. за місцем проживання дитини кожної першої та третьої неділі місяця, один раз на місяць в другу суботу з 10:00 год. до 18:00 год. з можливістю відвідування місяця проживання діда без присутності матері, за попередньою домовленістю з нею та враховуючи бажання дитини, побачення та спілкування з онукою у день її народження та під час свят, враховуючи бажання дитини, за попередньою домовленістю з матір`ю та в її присутності. Ухвалою суду від 11.09.2024 відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання та розгляд справи за загальними правилами позовного провадження. 10.12.2024 ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Представник позивача адвокат Фурман В.О. у судовому засіданні позов підтримала у повному обсязі та просила задовольнити. Вказала, що сторони проживали без реєстрації шлюбу, однак життя не склалося, розлучилися, дитина залишилася проживати з відповідачкою. Позивач виконує свої батьківські обов`язки, працевлаштований, а відповідачка притягувалась до адміністративної відповідальності за невиконання батьківських обов`язків, чинить позивачу перешкоди в спілкуванні з дитиною, перестала відповідати на телефонні дзвінки у месенджерах, не виходила на зв`язок. Мирним шляхом спір вирішити не вдається, тому просить надати можливість спілкуватись позивачу з дитиною хоча б 30 хв., визначити період спілкування дитини з батьком з 16:00 год. до 20:00 год., після досягнення дитиною 5-річного віку визначити 1 раз на квартал перебування дитини протягом тижня (семи днів) за місцем проживання батька та встановити час спілкування дідусю [PERSON] з онукою. Представник позивача [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що її син [PERSON] проживає та працює в Польщі, виконує свої батьківські обов`язки, висилає посилки для дитини. Дзвонить відповідачці, однак [PERSON] не дає можливості сину поспілкуватися по телефону з дитиною. Також відповідачка не дає спілкуватись з онукою їй і діду. Відповідачка [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що коли [PERSON] дзвонить, то вона спілкується з ним по Viber, наводить камеру на дитину, яка грається. Позов визнала частково, а саме проти спілкування дитини з батьком не заперечувала, згідна на спілкування дитини з батьком з 16:00 год., але не більше 30 хв., в неї є застосунки для дзвінків Viber та Telegram. Щодо вивозу дитини за кордон з 5-річного віку заперечувала, оскільки дитина ще маленька, таке можливо з 8-річного віку. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Служба у справах дітей Слобідсько-Кульчієвецької сільської ради, у судове засідання не з`явилась, повідомлялась про час та місце розгляду справи. Направила до суду заяву про розгляд справи без їх участі, при розгляді справи покладаються на думку суду. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Служби у справах дітей Дунаєвецької міської ради у судове засідання не з`явилась, повідомлялась про час та місце розгляду справи. Направила до суду заяву про розгляд справи без їх участі, просить прийняти рішення в найкращих інтересах малолітньої дитини. Представник третьої особи без самостійних вимог: Органу опіки та піклування виконавчого комітету Маківської сільської ради у судове засідання не з`явилась, надіслала висновок щодо розв`язання спору щодо визначення способу участі батька у спілкуванні та вихованні малолітньої дитини. Дослідивши матеріали справи, заслухавши учасників справи, суд зазначає наступне. Судом встановлено, що [INFO] народилася [PERSON] батьком якої вказаний [PERSON] , матір`ю - [PERSON] . Згідно довідки №722 від 02.09.2021 [PERSON] зареєстрована в [ADDRESS] . Згідно витягу з реєстру територіальної громади №2024/010026942 від 21.08.2024 [PERSON] зареєстрований в [ADDRESS] . У судовому засіданні відповідачка [PERSON] повідомила, що проживає разом з малолітньою дитиною [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] проживає в [ADDRESS] , що підтверджується копією Договору оренди житлового приміщення від 02.05.2023 року. Згідно копії довідки про доходи ТОВ «Фігер» за період роботи в даній компанії, 01.07.2023-30.09.2023 середній розмір заробітної плати [PERSON] становив 940 польських злотих. За місцем роботи характеризується позитивно, що підтверджується характеристикою ТОВ «Бі2Бі ПРОФ. ГРУП» від 27.08.2024. Як вбачається з витягу з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості» відомості про притягнення до кримінальної відповідальності, наявність незнятої чи непогашеної судимості, про розшук щодо [PERSON] відсутні. Постановою Дунаєвецького районного суду Хмельницької області від 03.07.2024 [PERSON] притягалась до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.184 КУпАП та на неї накладено адміністративне стягнення у виді попередження. Згідно з висновком Органу опіки та піклування виконавчого комітету Маківської сільської ради, затвердженого рішенням виконавчого комітету Маківської сільської ради №94 від 14.11.2024 орган опіки та піклування вважає за доцільне визначити [PERSON] такі способи участі у вихованні та спілкуванні з малолітньою дочкою [PERSON] , [INFO] : побачення в режимі відеоконференції кожного понеділка та суботи з 16:00 год., в день народження дитини та свята з 16:00 год. та після досягнення дитиною 5-річного віку 1 раз на квартал перебування дитини протягом тижня (семи днів) за місцем проживання батька. При неможливості виконання графіку батько завчасно повідомляє матір, а мати - батька. Статтею 141 СК України визначено, що мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини. Згідно з ст.ст.151, 153 СК України батьки мають переважне право перед іншими особами на особисте виховання дитини. Мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом. Відповідно до ч.2 ст.157 СК України, той з батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Згідно ч.3 ст.157 СК України, той з батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Відповідно до ст.ст.11, 15 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на проживання в сім`ї разом з батьками або в сім`ї одного з них та на піклування батьків. Батько і мати мають рівні права та обов`язки щодо своїх дітей. Предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини. Дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів. Батьки, які проживають окремо від дитини, зобов`язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини. Відповідно до ст.159 СК України у разі, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Частиною 1 ст.3 Конвенції про права дитини від 20.11.1989 року визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питанням соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Держави-учасниці поважають право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини (ст.9 Конвенції). В даному випадку [PERSON] як батько дитини має право на особисте спілкування зі своєю малолітньою дочкою [PERSON] , яка після припинення фактичних шлюбних відносин сторін залишились проживати разом з матір`ю, та зобов`язаний брати участь у її вихованні. На час розгляду справи сторони проживають окремо, батько дитини [PERSON] проявляє бажання щодо участі у вихованні та спілкуванні із малолітньою дочкою [PERSON] , [INFO] .\~\~Жодних обставин, які б унеможливлювали право батька на спілкування із дитиною судом не встановлено, а спілкування дитини з батьком відповідає її інтересам. Згідно з ч.5 ст.19 СК України орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Верховний Суд у постанові від 09.10.2024 у справі № 753/7011/23 зазначив, що обом сторонам, які перш за все є батьками їхньої спільної дитини, слід навчитися комунікувати між собою для налагодження їх відносин, щоб у майбутньому вони мали змогу вирішувати спільні питання, які виникатимуть та стосуватимуться виховання їхньої спільної доньки. Тільки у разі досягнення спільного консенсусу всі подальші дії як батька, так і матері, здорові відносини між ними, будуть сприяти нормальному розвитку дитини, її ментальному здоров`ю, відповідатиме її якнайкращим інтересам. Вплив батьків на дитину шляхом формування негативного образу батька чи матері в її очах може вплинути на їх безпосередній контакт із дитиною, що є неприпустимим у відносинах «батьки-діти» та жодним чином не відповідатиме якнайкращим інтересам дітей.\~\~ Створювані одним із батьків для іншого протягом тривалого часу перешкоди у вихованні дитини та спілкуванні з нею мають наслідком руйнування зв`язків із сім`єю, до якої належить як батько, так і мати дитини, а отже в такому разі поведінка того із батьків, хто створює перешкоди, суперечить сімейним цінностям та не відповідає найкращому забезпеченню інтересів дитини. Приймаючи рішення в інтересах дитини суд має враховувати право дитини мати і зберігати стосунки з обома батьками. Європейський суд з прав людини зауважував, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків (справа «Хант проти України», рішення від 07 грудня 2006 року). В таких справах основне значення має вирішення питання про те, що найкраще відповідає інтересам дитини. На сьогодні існує широкий консенсус, у тому числі в міжнародному праві, на підтримку ідеї про те, що у всіх рішеннях, що стосуються дітей, їх найкращі інтереси повинні мати першочергове значення (рішення Європейського суду з прав людини в справі «М.С. проти України» від 11.07.2017 року). Подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 19.10.2020 в справі №757/4643/18-ц. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1 ст.81 ЦПК України). Таким чином, \~враховуючи інтереси дитини, її малолітній вік, режим дня, поведінку кожного з батьків, важливість спілкування дитини з батьком, а також те, що графік спілкування не має передбачати зустрічей батька з дитиною в пізній час доби, суд дійшов висновку визначити наступні способи участі батька у вихованні та спілкуванні з дочкою: спілкування в режимі відеоконференції засобами мобільного, електронного зв`язку, зокрема із застосуванням мобільних та інших застосунків: кожного понеділка та суботи, в день народження дитини [PERSON] та в дні офіційних державних свят з 16:00 год. до 19:00 год. не менше 30 хв.; після досягнення дитиною 8-річного віку: 1 раз на квартал перебування дитини протягом тижня (семи днів) за місцем проживання батька з урахуванням думки дитини.\~При цьому\~витрати на\~проїзд,\~проживання та\~харчування дитини\~покладаютьсяна батька. Водночас, запропонований позивачем графік побачень батька з дочкою після досягнення нею 5-річного віку щодо перебування дитини протягом тижня (семи днів) за місцем проживання батька з урахуванням віку і статі дитини, необхідності відповідного догляду за нею, значну віддаленість від місця проживання дитини до місця проживання батька, на переконання суду обтяжливим для дитини, а таке перебування доцільне з досягненням дитиною 8-річного віку. Щодо позовної вимоги про встановлення часу спілкування та побачення дідуся [PERSON] з онукою [PERSON] , дана вимога задоволенню не підлягає зважаючи на таке. У цивільному судочинстві діє принцип диспозитивності, який покладає на суд обов`язок розглядати лише ті питання, про вирішення яких його просять сторони у справі, та позбавляє можливості ініціювати судове провадження. Формування змісту й обсягу позовних вимог є диспозитивним правом позивача. Отже, кожна сторона сама визначає стратегію свого захисту, зміст своїх вимог і заперечень, а також предмет та підстави позову, тягар доказування лежить на сторонах спору, а суд розглядає справу виключно в межах заявлених ними вимог і наданих доказів (ст.ст.12, 13 ЦПК України). Правова позиція Верховного Суду наведена у постанові від 02.06.2022 у справі №602/1455/20. Суд, розглядаючи справу, повинен вирішити питання про правильність визначення процесуальної правосуб`єктності сторін, зокрема, що позивач дійсно є суб`єктом тих прав, законних інтересів та юридичних обов`язків, які становлять зміст спірних правовідносин і з приводу яких суд повинен ухвалити судове рішення. При цьому слід ураховувати, що правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Отже, під час розгляду спору суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси позивача, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. При цьому, нормами ЦПК України не передбачено можливості заміни позивача чи залучення особи як співпозивача. Тобто, якщо позов пред`явила особа, якій не належить право вимоги (особа, права якої не порушені та не оспорені), суд повинен відкрити провадження, встановити дійсні обставини і, переконавшись у тому, що вимоги пред`явлено неналежним позивачем, відмовити йому у задоволенні позову. До таких висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 08.10.2019 року у справі №916/2084/17, від 07.07.2020 року у справі № 910/10647/18, від 10.11.2021 року у справі №346/5428/17, від 25.10.2022 року у справі №607/14378/21. Таким чином,\~ [PERSON] \~не брав\~участі у\~даній справі\~як позивач,\~жодних позовних\~вимог до\~ [PERSON] \~не пред`являв.\~Водночас суд\~не може\~вирішувати питання\~щодо прав\~та обов`язків\~особи,\~яка не\~є учасником\~справи.Звернення до суду з позовом і пред`явлення позовних вимог до відповідача є правом особи, яким згідно з принципом диспозитивності вона розпоряджається на власний розсуд. З огляду на викладене, визначений судом графік участі батька у спілкуванні та вихованні дитини у повному обсязі забезпечить реалізацію його права на спілкування з дочкою, не буде обтяжливим для дитини та відповідатиме її якнайкращим інтересам, а тому позов підлягає частковому задоволенню. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позов задоволено частково, а тому з відповідачки на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 605,60 грн.

Outcome: partial