Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-07 00:00:00

16 грудня 2024 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви проприйняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтувує тим, що 05 грудня 2005 року її мати [PERSON] , склала заповіт, посвідчений державним нотаріусом Володимирської (бувшої Володимир-Волинської) державної нотаріальної контори Волинської області, і на випадок своєї смерті зробила таке заповітне розпорядження: що все належне їй на день смерті майно, з чого б воно не складалось і де б воно не знаходилося, в взагалі все те, на що вона матиме право за законом або за заповітом, в тому числі належний їй житловий будинок з надвірними будівлями, що розташований за адресою: [ADDRESS] , а також земельну ділянку, передану для його обслуговування, заповідає їй - [PERSON] , 1963 року народження. [INFO] [PERSON] померла в місті Володимир Володимирського району Волинської області, після смерті якої відкрилася спадщина за заповітом на належне їй майно. Відповідно до ст. 1261 ЦК України вона, [PERSON] належить до першої черги спадкоємців за законом і має право на успадкування майна за заповітом, яке залишилося після смерті матері [PERSON] . Крім неї, у покійної [PERSON] , відповідно до ст. 1261 ЦК України, є ще одна спадкоємиця за законом, це дочка останньої, [PERSON] , однак остання на вказану вище спадщину не претендує. Спадкоємців, які би відповідно до ст. 1233 ЦК України, мали право на обов`язкову частку в даній спадщині, немає. Після смерті матері [PERSON] , в установлений законом шестимісячний строк з моменту відкриття спадщини, вона не подала заяву про прийняття спадщини до Володимирської державної нотаріальної контори Волинської області, в зв`язку із тим що не знала про те, що покійна мати [PERSON] все належне їй майно, заповіла саме їй, не знала про наявність вказаного вище заповіту, посвідченого на її ім`я і ніхто їй про це не повідомив. Про вказане вище, а саме про наявність вказаного вище заповіту, вона дізналася випадково, на початку грудня 2024 року. Окрім вказаного вище вона не знала і не думала про те, що потрібно було подавати в шестимісячний термін після смерті моєї матері заяву про прийняття спадщини. В зв`язку із вищевказаним, внаслідок вказаних вона пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини. У зв`язку із наведеним вона вимушена звернутись до суду і просить встановити їй додатковий строк тривалістю 3 місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . У судове засідання позивач [PERSON] не з`явилась, подала до суду заяву, згідно якої позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила розгляд справи проводити у її відсутності. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилась, подала до\~суду заяву,\~згідно якої\~позовні вимоги визнала у повному обсязі, просила суд розгляд справи проводити у її відсутності. \~ \~ \~ \~Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, оскільки в судове засідання не з`явились всі учасники справи у відповідності до вимог ст. 247 ЦПК України. Згідно\~ч.ч. 1,4 ст. 206 ЦПК України\~ позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за заявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи та оцінивши їх в сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає до задоволення з наступних підстав. Відповідно до статті 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Аналогічні положення містяться у 15 та 16 статтях ЦК України, за якими кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. За матеріалами справи судом встановлено, що між сторонами склалися правовідносини з питання спадкування. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Статтею 1272\~ЦК України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270\~ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до\~змісту ст.1272 ЦК України, позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст.1269 ЦК України, та набути право на спадщину відповідно до ч.5 ст.1268, ст.ст.1296-1299 ЦК України. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У судовому засіданні встановлено наступні обставини. 05 грудня 2005 року [PERSON] склала заповіт, посвідчений державним нотаріусом Володимирської (бувшої Володимир-Волинської) державної нотаріальної контори Волинської області, і на випадок своєї смерті зробила таке заповітне розпорядження: що все належне їй на день смерті майно, з чого б воно не складалось і де б воно не знаходилося, в взагалі все те, на що вона матиме право за законом або за заповітом, в тому числі належний їй житловий будинок з надвірними будівлями, що розташований за адресою: [ADDRESS] , а також земельну ділянку, передану для його обслуговування, заповідає [PERSON] , 1963 року народження. [INFO] [PERSON] померла, що стверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . Внаслідок її смерті відкрилась спадщина за заповітом на належне їй майно. У відповідності до ст.346 ЦК України смерть власника є однією з підстав припинення права власності. Відповідно до ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно до вимог ч.1 ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. З матеріалів справи вбачається, що після смерті матері [PERSON] , позивачка [PERSON] у встановлений законом шестимісячний строк не звернулась із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса з поважних причин. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Оскільки суд вважає, що причини названі позивачами, можна визнати поважними, враховуючи визнання позову відповідачем, суд задовольняє позовні вимоги та встановлює [PERSON] додатковий строк тривалістю в три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] .

Outcome: approved