Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-14 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду із позовною заявою, відповідно до змісту якої просить: - виділити в натурі [PERSON] , [INFO] , із спільної часткової власності в окремий об`єкт нерухомого майна 9/100 ідеальних частин житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , та складається з: 1/2 коридору 1-1 площею 2,55 кв.м.; комору 1-2 площею 4,0 кв.м.; кімнату 1-5 площею 11,3 кв.м.; 1/2 частину коридору 1-4 площею 3,8 кв.м.; 1/2 частину веранди I площею 2,15 кв.м; - припинити право спільної часткової власності [PERSON] , [INFO] , на 9/100 ідеальних частин житлового будинку [ADDRESS] . В обгрунтування позову зазначала, що [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] є співвласниками будинку,\~що знаходиться\~за адресою:\~ [ADDRESS] .\~ [PERSON] належить\~9/100,\~ [PERSON] належить\~19/100,\~ [PERSON] належить\~72/100\~ідеальних частин\~спірного будинку. 26\~жовтня 2018\~року в\~Державному реєстрі\~речових прав\~на нерухоме\~майно позивачкою\~та [PERSON] зареєстровано право приватної власності по 1/2 частині земельної ділянки кадастровий номер 1810136600:01:020:0045, яка знаходиться за\~адресою:\~ [ADDRESS] . Разом з тим, виділ в натурі часток житлового будинку між позивачкою та відповідачами не відбувся, оскільки відповідачі не надають своєї згоди на укладання відповідного договору про виділ у натурі часток житлового будинку. Наведене позбавляє можливості позивачки повноцінної реалізації прав власника, що зумовило необхідність звернення до суду із цим позовом. Ухвалою судді Корольовського районного суду м.Житомира від 11 листопада 2021 року у даній справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира від 07 лютого 2022 року у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу та на час її проведення зупинено провадження у справі. Ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира від 25 липня 2022 року провадження у справі №296/6533/21 поновлено для вирішення клопотання експерта. Ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира від 02 вересня 2022 року провадження у вищевказаній цивільній справі зупинено на час проведення судової будівельно-технічної експертизи. Ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира від 23 вересня 2022 року провадження у справі поновлено у зв`язку із проведенням судової будівельно - технічної експертизи. Ухвалою суду від 12.09.2023 прийнято до судового розгляду заяву представника позивача [PERSON] про зміну предмету позову у цивільній справі №296/6533/21, в якій, у зв`язку\~із проведеною\~судовою\~будівельно -\~технічною\~експертизою та\~наявним в\~матеріалах справи\~висновком експерта,викладено позовні вимоги в наступній редакції: - виділити в натурі [PERSON] , [INFO] , із відступом від розміру ідеальних часток із спільної часткової власності в окремий об`єкт нерухомого майна 9/100 ідеальних частин житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , та складається з: 1/2 коридору 1-1 площею 2,55 кв.м.; комори 1-2 площею 4,0 кв.м.; кімнати 1-5 площею 11,3 кв.м.; 1/2 частини коридора 1-4 площею 3,8 кв.м.; 1/2 частини веранди (літера - I площею), а всього по будинку 21,65 кв.м, а також господарські будівлі та споруди: уборну (літера В) та сарай (літера Г); - припинити право спільної часткової власності [PERSON] , [INFO] , на 9/100 ідеальних частин житлового будинку [ADDRESS] . Ухвалою суду від 18.10.2023, постановленою без виходу суду до нарадчої кімнати, у вказаній вище справі закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. В судовому засіданні представник позивачки - адвокат Козлов А.І. підтримав позов з підстав, викладених у ньому, просив позовні вимоги задовольнити. Відповідач [PERSON] , відповідачка [PERSON] в жодне судове не з`явились, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце їх проведення. Відповідачі також повідомлені про розгляд справи шляхом розміщення оголошення про виклик до суду на офіційному веб-порталі судової влади України. Представник відповідачки [PERSON] - адвокат Касянчук С.В. в судові засідання не з`являвся, неодноразово подавав клопотання про відкладення розгляду справи. 15.01.2025 подав клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, у задоволенні якого ухвалою від 15.01.2025, постановленою без виходу суду до нарадчої кімнати, відмовлено у зв`язку із надходженням клопотання безпосередньо перед судовим засіданням, тобто з порушенням строку його подання. Заслухавши пояснення представника позивачки, дослідивши матеріали справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що у відповідності до інформаційної довідки № 144855949 від 19.07.2021 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, житловий будинок [ADDRESS] , на праві приватної спільної часткової власності на підставі свідоцтва про право власності, виданого Виконкомом Житомирської міської ради 14.08.2009, належить: - [PERSON] в розмірі 9/100 ідеальних часток; - [PERSON] 19/100 ідеальних часток; - [PERSON] 72/100 ідеальних часток. Частки визначені з урахуванням самовільно побудованою [PERSON] прибудовою літ. «А1-II» згідно рішення виконкому Житомирської міської ради від 09.04.2009 та довідкою-розрахунком згідно вказаного рішення. У відповідності до довідки № 11617 від 14.12.2018, складеної експертом з інвентаризації нерухомого майна [PERSON] , [PERSON] користується наступними приміщеннями в житловому будинку: 1/2 частина коридору 1-1 площею 2,55 кв.м; комора 1-2 площею 4,0 кв.м, кімната 1-5 площею 11,3 кв.м;1/2 частина коридору 1-4 площею 3,8 кв.м; 1/2 частина веранди I площею 2,15 кв.м. Згідно архівної\~інформації з\~Державного земельного\~кадастру,\~витягів №\~143516459\~та №143515823\~від 31.10.2018,\~земельна ділянка\~кадастровий номер\~1810136600:01:020:0045\~з цільовим\~призначенням «Для\~будівництва та\~обслуговування житлового\~будинку,\~господарських будівель\~і споруд\~(присадибна\~ділянка)»,\~загальною площею\~0,0504\~га,\~яка розташована\~за адресою:\~ [ADDRESS] ,\~належала на\~праві приватної\~власності [PERSON] та [PERSON] по 1/2 частці. Згідно заяви від 24.01.2019, зареєстрованої приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Шевчук Л.М. за № 58, між [PERSON] та [PERSON] досягнуто згоди про поділ земельної ділянки кадастровий номер 1810136600:01:020:0045 та підписано відповідну угоду. 22.03.2019 кадастровий номер земельної ділянки 1810136600:01:020:0045 скасовано та за результатами скасування сформовано земельні ділянки 1810136600:01:020:0050 площею 0,0252 га та 1810136600:01:020:0051 площею 0,0252 га з цільовим призначенням «Для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)». Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне. Стаття 321 ЦК України закріплює конституційний принцип непорушності права власності, передбачений статтею 41 Конституції України. Ця засада означає, що право власності є недоторканним, власник може бути позбавлений або обмежений у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Зміст права власності, яке полягає у праві володіння, користування та розпорядження своїм майном визначено у статті 317 ЦК України. Відповідно до частин першої, другої статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Згідно з частиною першою статті 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Частинами першою-третьою статті 358 ЦК України передбачено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Відповідно до статті 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. За змістом наведених норм виділ частки зі спільного майна - це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно, за загальним правилом, розміру його частки у праві спільної власності та припинення права спільної часткової власності на відповідне майно. Шляхом виділу частки у майні припиняється спільна часткова власність, і особа стає власником виокремленого майна. Юридичне значення виділу частки полягає у тому, що учасник отримує в натурі майно, яке відповідає його частці, як самостійний об`єкт. Отже, виділ частки передбачає виокремлення частини об`єкта у самостійний об`єкт. Частка, яка виділяється, повинна бути саме окремим об`єктом нерухомого майна, як і частка, яка залишається в іншого власника (власників), у розумінні статті 181 ЦК України. Системний аналіз положень статей 183, 358, 364, 367, 379, 380, 382 ЦК України дає підстави дійти висновку, що у спорах про поділ (виділ частки) будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Виділ часток (поділ) будинку, що перебуває в спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною розмірів ідеальних часток і стягненням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилася. Отже, визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників, хоча порядок користування будинком підлягає врахуванню при поділі будинку. Указані висновки сформовані Верховним Судом у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 21 червня 2023 року у справі № 161/3260/20 (провадження № 61-5330св23). У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 лютого 2021 року у справі № 445/442/16-ц (провадження № 61-13434св19) зроблено висновок, що «допустимим доказом про технічну можливість поділу в натурі об`єкту нерухомого майна є висновок експерта або уповноваженого суб`єкта господарювання саме щодо технічної можливості такого поділу». При цьому суд зобов`язаний зазначити в рішенні, яка відокремлена (ізольована після переобладнання) частина будинку конкретно виділяється і яку частку в будинку вона складає, а також, які підсобні будівлі передаються власнику. У постанові Верховного Суду від 19 травня 2021 року у справі № 501/2148/17 викладено правовий висновок, що поняття «поділ» та «виділ» не є тотожними. При поділі майно, що знаходиться в спільній частковій власності, поділяється між усіма співвласниками, і правовідносини спільної часткової власності припиняються.\~При виділі частки із майна,\~що є у спільній частковій власності, правовідносини спільної часткової власності, як правило, зберігаються, а\~припиняються лише для співвласника, частка якого виділяється. Винятком з цього правила є ситуація, коли майно належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам, - тоді має місце не виділ, а поділ спільного майна. Тобто, поділ спільного майна відрізняється від виділу частки співвласника або припинення його права на частку в спільному майні однією суттєвою ознакою - у разі поділу майна право спільної часткової власності на нього припиняється. У постанові від 23 вересня 2020 року у справі № 570/5726/14-ц (провадження № 61-10912св20) Верховний Суд зазначив, що, вирішуючи спір по суті заявлених вимог, суд апеляційної інстанції не врахував, що згідно з висновком експерта поділ спірного будинку можливий лише за умов виконання певних робіт з переобладнання та перепланування будинку. Верховний Суд зробив висновок про те, що\~у разі незазначення дії, які треба виконати з метою належного поділу спірного будинку, захист прав та інтересів як позивача, так і відповідача не буде практичним та ефективним. У даній справі отримано висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №460/09-2022 від 15.09.2022 та експертом запропоновано два варіанти поділу спірного житлового будинку. Варіантом [ADDRESS] \~(зелений\~колір на\~схемі)\~запропоновано виділити\~ [PERSON] 9/100\~часток в\~житловому будинку\~та господарських\~будівлях і\~спорудах,\~що розташовані\~за адресою:[ADDRESS] , з відхиленням від ідеальних часток співвласників по площі житлового будинку і по вартості споруд (з урахуванням угоди про поділ земельної ділянки з кадастровим номером 1810136600:01:020:0045 та сформованих земельних ділянок з кадастровими номерами 1810136600:01:020:0050, 1810136600:01:020:0051), а саме наступні приміщення: 1/2 частину коридору 1-1 площею 2,55 кв.м.; комору (кладова) 1-2 площею 4,0 кв.м.; кімнату 1-5 площею 11,3 кв.м.; 1/2 частину коридора 1-4 площею 3,8 кв.м.; 1/2 частину веранди (літера - I), а всього по будинку 21,65 кв.м; а також господарські будівлі та споруди (на схемі не позначені): уборну літ.«В» та сарай літ. «Г». В запропонованому варіанті відступ від ідеальних часток становить: 1) в одиницях площі житлового будинку: для [PERSON] на 2,4 кв.м менше; для [PERSON] та [PERSON] на 2,4 кв.м більше; 2) в одиницях ринкової вартості житлового будинку: для [PERSON] на 32\~411 грн більше; для [PERSON] та [PERSON] на 32\~411 грн менше. Арифметична частка в будинковолодінні за варіантом № 2 складає 10/100 та збільшена за рахунок господарських будівель та споруд: уборна літ.«В» та сарай літ.«Г», які пропонується виділити позивачці. Як зазначено у висновку та пояснив в судовому засіданні експерт [PERSON] , самовільна прибудова літ. «А1-II» при виділі частки не враховувалась у складі майна, яке підлягало дослідженню, але враховувалась під час перерахунку ідеальних часток, оскільки такі зареєстровано в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (інформаційна довідка № 144855949 від 19.07.2021). Судовим експертом у висновку зазначено, що для забезпечення ізольованого користування приміщеннями, які пропонуються виділити позивачці в житловому будинку, згідно варіанту №2, необхідно провести наступні ремонтно-будівельні роботи: - влаштувати нову глуху перегородку, яка розділить веранду № І (площею 4,3 кв.м) в частках: 1/2 та 1/2, з відповідним функціональним призначенням: тамбур та тамбур; - влаштувати нову глуху перегородку, яка розділить коридор № 1-1 (площею 5,1 кв.м) в частках: 1/2 та 1/2, з відповідним функціональним призначенням: коридор та кухня, передбачити заходи щодо зміни функціонального призначення з коридору на кухню (влаштування систем вентиляції, каналізації, водопостачання, газопостачання та ін.); - влаштувати нову глуху перегородку, яка розділить коридор №1-4 (площею 7,6 кв.м) в частках: 1/2 та 1/2, з відповідним функціональним призначенням: комора та житлова кімната; - в зовнішній стіні правого фасаду тамбуру демонтувати віконний блок, пробити дверний проріз з подальшим влаштуванням зовнішнього дверного блоку зі штукатуренням укосів; - до тамбуру здійснити прибудову сходів; - між верандою № І (площею 4,3 кв.м) та коридором № 1-1 (площею 5,1 кв.м), кухнею №1-3 (площею 7,4 кв.м) та житловою кімнатою № 1-8 (площею 13,8 кв.м), житловою кімнатою № 1-7 (площею 22,1 кв.м) та житловою кімнатою № 1-8 (площею 13,8 кв.м), кладовою № 1-2 (площею 4,0 кв.м) та житловою кімнатою № 1-5 (площею 11,3 кв.м), здійсненим тамбуром та кладовою № 1-2 (площею 4,0 кв.м) пробити нові дверні прорізи з подальшим влаштуванням внутрішніх дверних блоків із штукатуренням укосів; - між верандою № І (площею 4,3 кв.м) та коридором № 1-1 (площею 5,1 кв.м), коридором № 1-1 (площею 5,1 кв.м) та коридором № 1-4 (площею 7,6 кв.м), коридором № 1-4 (площею 7,6 кв.м) та житловою кімнатою №1-7 (площею 22,1 кв.м) демонтувати дверні блоки з подальшим закладанням дверних прорізів із штукатуренням з обох сторін; - між коридором № 1-1 (площею 5,1 кв.м) та кладовою № 1-2 (площею 4,0 кв.м), коридором №1-4 (площею 7,6 кв.м) та житловою кімнатою № 1-5 (площею 11,3 кв.м) демонтувати суміжні перегородки; - в кладовій № 1-2 (площею 4,0 кв.м) передбачити заходи щодо зміни функціонального призначення з кладової на кухню (влаштування систем вентиляції, каналізації, водопостачання, газопостачання та ін.). Від відповідачів заперечень щодо виділу [PERSON] приміщень, зазначених у варіанті № 2 висновку експерта, до суду не надходило. Розгляд справи неодноразово відкладався з метою з`ясування позиції відповідачів щодо виділу частки [PERSON] зі спільного житлового будинку, проте ані [PERSON] та її представник, ані [PERSON] не з`являлись у судові засідання з метою надання відповідних пояснень, правом надати відзив чи пояснення в письмовому вигляді відповідачі не скористались. Враховуючи, що спірне домоволодіння перебуває у спільній частковій власності сторін спору, з урахуванням висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи щодо технічної можливості виділу частки позивачки в натурі, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для виділу позивачці належної їй частки у спільній частковій власності, яка відповідає її фактичному користуванню спірним домоволодінням. Таким чином, позов [PERSON] є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню. Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд зазначає наступне. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку із задоволенням позовних вимог, понесені позивачкою судові витрати по сплаті судового збору підлягають стягненню з [PERSON] та\~ [PERSON] на її користь в розмірі по 454 грн.

Outcome: approved