Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-05 00:00:00

01 листопада 2024 року [PERSON] , в інтересах якого діє представник - адвокат Литовченко С.І., звернувся до Балаклійського районного суду Харківської області із позовною заявою до Балаклійської міської військової адміністрації Ізюмського району Харківської області, у якій просить визначити йому додатковий двомісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . В обґрунтування позовних вимог зазначено, що [INFO] померла хрещена позивача [PERSON] , [INFO] . У липні 2024 року позивач дізнався, що за життя [PERSON] склала заповіт, яким заповідала позивачу належні їй житловий будинок та земельну ділянку площею 0,0505 га, кадастровий номер 63202310100:031:0063, за адресою: [ADDRESS] . 29.07.2024 позивач звернувся із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Ізюмського районного нотаріального округу Харківської області Дворник Я.В. На своє звернення отримав від нотаріуса лист про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку зі спливом шестимісячного строку, визначеного законодавством для подачі заяви про прийняття спадщини. На обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини представник позивача вказує, що позивач вчасно не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у передбачені законом строки, оскільки не знав про існування заповіту, складеного [PERSON] . Для оформлення спадщини після смерті [PERSON] позивачу необхідно встановити додатковий строк для прийняття спадщини, оскільки строк для подачі заяви про прийняття спадщини він пропустив з поважних причин. Ухвалою від 07.11.2024 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 04.12.2024. Ухвалою від 04.12.2024 закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду. Клопотання представника позивача про витребування доказів задоволено, витребувано у приватного нотаріуса Ізюмського районного нотаріального округу Харківської області копії матеріалів спадкової справи, відкритої після смерті [PERSON] , та інформації щодо осіб, які зверталися із заявою про прийняття спадщини та кому видано свідоцтво про право на спадщину після смерті [PERSON] . Позивач у судове засідання не з'явився, його представник подав до суду заяву про розгляд справи за відсутності позивача та його представника, позовні вимоги підтримав. Представник відповідача - Балаклійської міської військової адміністрації Ізюмського району Харківської області в судове засідання не з'явився. Через систему "Електронний суд" подав заяву про розгляд справи за його відсутності, зазначив, що не заперечує проти задоволення позовних вимог. У зв'язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлені такі обставини і визначені відповідні до них правовідносини. Позивач [PERSON] народився [INFO] у м. Балаклія Харківської області, зареєстрований у [ADDRESS] , що підтверджується копією його паспорта громадянина України (а.с. 9-10). З копії свідоцтва про смерть, серії [NUMBER] , виданого 28.11.2023, вбачається, що [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] у м. Балаклія Ізюмського району Харківської області (а.с. 12). 14 липня 2023 року [PERSON] склала заповіт, яким заповідала все своє майно, де б таке не знаходилось та з чого б воно не складалося, і взагалі усе те, що буде належати їй на день смерті і на що вона за законом матиме право, у тому числі предмети домашньої обстановки і вжитку, [PERSON] , [INFO] (а.с. 13). На підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого 12.12.2013, зареєстрованого в реєстрі за № 3747, [PERSON] отримала у спадок житловий будинок за адресою: [ADDRESS] (а.с. 14). Право власності на вказаний будинок зареєстровано 12.12.2013 у державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності за № 3814887 (а.с. 13 зворот - 14). На підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого 12.12.2013, зареєстрованого в реєстрі за № 3749, [PERSON] отримала у спадок земельну ділянку, площею 0,0505 га, кадастровий номер 6320210100:00:031:0063, за адресою: [ADDRESS] (а.с. 16). Право власності на вказану земельну ділянку зареєстровано 12.12.2013 у державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності за № 3815083 (а.с. 17). Згідно з довідкою, виданою 25.06.2024 виконавчим комітетом Балаклійської міської ради Харківської області, [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , була зареєстрована одна за адресою: [ADDRESS] (а.с. 23). Постановою приватного нотаріуса Ізюмського районного нотаріального округу Харківської області Дворник Я.В. від 29.07.2024 позивачу на його звернення із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, посвідченим 14.07.2023 за реєстровим № 1378 на житловий будинок [ADDRESS] , у межах спадкової справи № 88/2024, заведеної 29.07.2024 після смерті [INFO] [PERSON] , оскільки документи, які підтверджують факт прийняття спадщини [PERSON] після смерті [PERSON] у встановлений законом спосіб, відсутні (а.с. 25). На запит суду з Балаклійської державної нотаріальної контори 12.11.2024 надійшла відповідь, згідно з якою після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , була заведена спадкова справа № 88/2024 приватним нотаріусом Ізюмського районного нотаріального округу Харківської області Дворник Я.В. Вказане підтверджується також інформаційною довідкою зі спадкового реєстру (а.с. 47, 48). На виконання ухвали суду від 04.12.2024 про витребування доказів приватним нотаріусом Ізюмського районного нотаріального округу Харківської області Дворник Я.В. було надано суду належним чином завірені копії спадкової справи № 88/2024, заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Із матеріалів спадкової справи вбачається, що єдиним спадкоємцем, який подав заяву про прийняття спадщини в рамках цієї спадкової справи, є [PERSON] . Вказане підтверджується також інформаційною довідкою зі спадкового реєстру, у відповідності до якої, після смерті [PERSON] 29.07.2024 заведено спадкову справу № 88/2024 (а.с. 65-82). За загальним правилом положення про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. На обґрунтування поважності причини пропуску строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини позивач зазначає, що не знав про існування складеного на його користь заповіту, а тому не подав вказану вище заяву у визначений законодавством шестимісячний строк. Необізнаність про наявність заповіту може вважатися поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини винятково для осіб, які не є спадкоємцями за законом першої черги або кожної наступної черги спадкоємців за законом, у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, які набували право на спадкування за законом (закликані до спадкування). Такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 26 червня 2024 року у справі № 686/5757/23 (провадження № 14-50цс24 ). Згідно з правовим висновком, викладеним Верховним Судом України у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17, під час вирішення питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Свобода заповіту охоплює особисте здійснення заповідачем права на заповіт шляхом вільного волевиявлення, яке, будучи належно вираженим, підлягає правовій охороні і після смерті заповідача. Свобода заповіту як принцип спадкового права включає, серед інших елементів, також неодмінність поваги до волі заповідача та обов`язковість її виконання. Тобто, складаючи заповіт, спадкодавець виражає свою волю на набуття спадкоємцем права на визначене в ньому майно. Таким чином, позивач, не будучи спадкоємцем першої черги або кожної наступної черги спадкоємців за законом, за відсутності спадкоємців попередньої черги, які набували право на спадкування за законом (закликані до спадкування), не був обізнаний про існування заповіту, складеного [PERSON] на його користь, тому не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у передбачений законом шестимісячний строк. Враховуючи вищенаведене, суд визнає поважними причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини після [PERSON] . Беручи до уваги вищенаведене, суд дійшов висновку, що зазначені позивачем обставини, у зв`язку з якими він пропустив строк для прийняття спадщини, є об`єктивними, створили для нього істотні труднощі для вчинення дій, пов`язаних із прийняттям спадщини, у зв`язку з чим позовні вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини підлягають задоволенню.

Outcome: approved