Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-13 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] в особі представника позивача [PERSON] звернувся до суду\~\~із позовною заявою до [PERSON] про стягнення авансу, посилаючись на те, що 14 червня 2021 року позивач домовився із [PERSON] про купівлю у останнього будинку за адресою [ADDRESS] за 100000 (сто тисяч) доларів США. В якості гарантування придбання об`єкту нерухомості у власність позивач передав відповідачу грошову суму у розмірі 50000 (п`ятдесят тисяч) доларів США, яка за своєю природою є авансом. \~ \~ \~ \~У зв`язку з військовою агресією РФ в Україні введено військовий стан, що унеможливило виконати мету домовленостей обставин що не залежали від сторін, зокрема тимчасове повне зупинення роботи реєстрів та введену заборону здійснення будь-яких реєстраційних дій щодо нерухомого майна, що є загальновідомим фактом. Враховуючи, що укладення договору купівлі-продажу не відбулося позивач вважає, що на його користь повинно бути стягнуто суму авансу у розмірі 50000 (п`ятдесят тисяч) доларів США. 02 липня 2024 року Ухвалою відкрито провадження у справі та призначено справу до підготовчого судового засідання, та 11 жовтня 2024 року Ухвалою Сторожинецького районного суду закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду. Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце слухання справи були повідомлені належним чином, направили до суду письмову заяву про розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги підтримали, просили позов задоволити, не заперечували проти заочного розгляду справи. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про день, час та місце слухання справи був повідомлений належним чином, до суду клопотання про відкладення розгляду справи або відзив на позовну заяву не надав. \~ \~ \~ \~Згідно ч.1 ст.223 ЦПК України, суд знаходить можливим здійснити розгляд справи без участі відповідача та ухвалити заочне рішення. Дослідивши письмові докази по справі судом встановлено фактичні обставини справи і відповідні правовідносини. В судовому засіданні було встановлено, що сторони 14 червня 2021 року домовилися про купівлю у [PERSON] житлового будинку за адресою [ADDRESS] за 100000 (сто тисяч) доларів США. В якості гарантування придбання об`єкту нерухомості у власність позивач передав відповідачу грошову суму у розмірі 50000 (п`ятдесят тисяч) доларів США, яка за своєю природою є авансом. З матеріалів справи вбачається, що згідно з розпискою від 14.06.2021, [PERSON] отримав 50000 (п`ятдесят тисяч) доларів США в якості авансу за будинок в [ADDRESS] , остаток до виплати ще лишилося 50000 (п`ятдесят тисяч) доларів США. \~ \~ \~ \~Згідно зі ст. 570 ЦК України завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання. Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом. \~ \~ \~ \~Правові наслідки порушення або припинення зобов`язання, забезпеченого завдатком передбачені вимогами ст. 571 ЦК України, зокрема: якщо порушення зобов`язання сталося з вини боржника, завдаток залишається у кредитора; якщо порушення зобов`язання сталося з вини кредитора, він зобов`язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості; сторона, винна у порушенні зобов`язання, має відшкодувати другій стороні збитки в сумі, на яку вони перевищують розмір (вартість) завдатку, якщо інше не встановлено договором; у разі припинення зобов`язання до початку його виконання або внаслідок неможливості його виконання завдаток підлягає поверненню. \~ \~ \~ \~За змістом наведених норм ЦК України завдаток є доказом існування зобов`язання, виконує платіжну функцію та є способом забезпечення виконання зобов`язання. \~ \~ \~ \~Згідно з положеннями статей 546, 548 ЦК України завдатком може бути забезпечене лише дійсне зобов`язання, яке випливає із договору, укладеного сторонами. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини 1 ст. 635 ЦК України попереднім є договір, сторони якого зобов`язуються протягом певного строку (у певний термін) укласти договір в майбутньому (основний договір) на умовах, встановлених попереднім договором. Попередній договір укладається у формі, встановленій для основного договору, а якщо форма основного договору не встановлена, - у письмовій формі. \~ \~ \~ \~Згідно зі ст. 657 ЦК України договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, крім договорів купівлі-продажу майна, що перебуває в податковій заставі. \~ \~ \~ \~Оскільки договору купівлі-продажу, який би за своєю формою та змістом відповідав вимогам законодавства між сторонами укладено не було, а сторони лише домовилися укласти такий договір у майбутньому, то передана позивачем грошова сума у загальному розмірі 50000 доларів США є авансом, який підлягає поверненню. \~ \~ \~ \~Такий правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду від 17.06.2021р. у справі № 711/5065/15-ц та узгоджується із висновками цього ж суду у постановах від 09.12.2020р. у справі № 211/5994/17,\~від 30.01.2019р. № 461/5297/16-ц, висновками Верховного Суду України у постановах від 25.09.2012р. у справі № 6-82цс13 та від 13.02.2013р. у справі № 6-176цс12. \~ \~ \~ \~Таким чином, враховуючи невиконання зобов`язання щодо відчуження житлового будинку відповідач повинен повернути позивачу отриманий від нього аванс в розмірі 50000 доларів США. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини 1 ст. 6 ЦК України сторони мають право укласти договір, який не передбачений актами цивільного законодавства, але відповідає загальним засадам цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~Статтями 627, 628 ЦК України визначено, що сторони вільні в укладенні договору, визначенні його умов; зміст договору становлять умови, визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства; договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору та може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. \~ \~ \~ \~Щодо можливості стягнення коштів в іноземній валюті \~ \~ \~ \~Велика Палата Верховного Суду, розглянувши 16.01.2019р. справу № 373/2054/16, дійшла висновку, що заборони на виконання грошового зобов`язання в іноземній валюті, у якій воно зазначено у договорі, чинне законодавство не містить. \~ \~ \~ \~У разі отримання у позику іноземної валюти позичальник зобов`язаний, якщо інше не передбачене законом чи договором, повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики), тобто таку ж суму коштів у іноземній валюті, яка отримана у позику. Тому як укладення, так і виконання договірних зобов`язань в іноземній валюті не суперечить чинному законодавству. \~ \~ \~ \~Суд має право ухвалити рішення про стягнення грошової суми в іноземній валюті,\~при цьому з огляду на положення частини 1 ст. 1046, частини 1 ст. 1049 ЦК України належним виконанням зобов`язання з боку позичальника є повернення коштів у строки, у розмірі та саме у тій валюті, яка визначена договором позики, а не в усіх випадках та безумовно в національній валюті України. \~ \~ \~ \~Висновки щодо можливості ухвалення судом рішення про стягнення боргу в іноземній валюті і порядку визначення у рішенні еквівалента суми боргу в національній валюті містяться також у постановах Великої Палати Верховного Суду від 04.07.2018р. у справі № 761/12665/14-ц, від 16.01.2019р. у справі № 464/3790/16-ц. \~ \~ \~ \~Враховуючи наведене, суд доходить висновку, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved