Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-12 00:00:00

АТ КБ «ПриватБанк» 20.03.2024 звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що 10.09.2020 між АТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] укладено кредитний договір шляхом підписання останньою Паспорту кредиту та Заяви про приєднання до умов та правил надання банківських послуг, відповідно до умов якого: тип кредиту та розмір кредитного ліміту - відновлювана кредитна лінія до 50 000 грн; тип кредитної карти - картка «Універсальна»; строк кредитування - 12 місяців з пролонгацією; процентна ставка - 42,0% річних; кількість та розмір платежів, періодичність - сплата мінімального обов`язкового платежу на поточний рахунок, для якого відкрито кредитну картку, до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено витрати за рахунок кредитного ліміту; розмір мінімального обов`язкового платежу - 5% від заборгованості, але не менше ніж 100 грн, щомісячно, або 10% від заборгованості, але не менше 100 грн, щомісячно - у разі прострочки, починаючи з другого місяця прострочення; проценти від суми неповернутого в строк кредиту, які у відповідності до ч.2 ст.625 ЦК України встановлюються за домовленістю сторін у процентах від простроченої суми заборгованості в розмірі 60,00%. На підставі укладеного договору [PERSON] отримала кредитну картку «Універсальна» № [NUMBER] зі строком дії - 12/23, а згодом отримала кредитну картку «Універсальна» № [NUMBER] зі строком дії - 07/27. [PERSON] користувалася кредитним лімітом, повертала використану суму кредитного ліміту та сплачувала відсотки за користування кредитним лімітом, але припинила надавати своєчасно позивачу грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов кредитного договору. Під час підготовки даної позовної заяви банком було встановлено, що [PERSON] перестала вносити кошти посилаючись на «спірні», на її думку, операції, які були проведені по її кредитній картці [NUMBER] за 22.05.2023. Згідно з випискою по рахунку 22.05.2023 було здійснено зняття готівки у двох банкоматах. Перевіркою інформації встановлено що 24.05.2023 [PERSON] звернулася у підтримку банку із заявою про «спірні» операції по її рахунку. Банком було зафіксоване дане звернення та направлено на перевірку до служби безпеки банку. В ході перевірки службою безпеки банку встановлено, що 22.05.2023 зафіксовано вхід в систему дистанційного обслуговування клієнтів Internet Banking Приват24 (далі - Приват24) клієнтки [PERSON] . Вхід до аккаунту Приват24 клієнтки [PERSON] зроблений нею особисто або особою, що володіла інформацією про логін та пароль до аккаунту Приват 24, оскільки дані було вказано вірно, зміни логіну та паролю під час входу не виявлено. При цьому, банк надсилав повідомлення та отримав підтвердження входу до аккаунту клієнткою [PERSON] . Щодо операцій від 22.05.2023 встановлено, що за допомогою особистого кабінету Приват24 [PERSON] здійснила підв`язку кредитної картки [NUMBER] до безконтактного платіжного інтерфейсу та використовуючи сервіс безконтактної оплати було здійснено зняття коштів у банкоматі АТ КБ «ПриватБанк» та банкоматі іншого банку. Отже можно зробити висновок, що зняття коштів відбувалося особисто [PERSON] або особою, яка мала всю необхідну інформацію для доступу до особистого кабінету Приват24 внаслідок самостійного розголошення власником. Оскільки клієнт зобов`язаний не передавати третім особам логін, пароль та інші дані для входу до Приват24, тому вина банку в знятті коштів з карткового рахунку [PERSON] відсутня. Також звертають увагу, що [PERSON] після 22.05.2023 продовжувала користуватися карткою і кредитними коштами на рахунку. Зокрема, проводила поповнення картки: 31.05.2023 на суму 11 000 грн, в січні 2024 року на суму 20 грн, в лютому 2024 року на суму 0 грн 12 коп. Дані операції свідчать про визнання [PERSON] заборгованості по кредитній картці після «спірної» операції. Оскільки [PERSON] відмовилася виконувати погоджені нею Умови договору з банком, в порушення п.1.4 договору свої зобов`язання за вказаним договором не виконала, тому станом на 11.03.2024, з урахуванням внесених коштів на погашення заборгованості, має заборгованість в сумі 36 750 грн, яка складається із заборгованості за тілом кредита в розмірі 29 478 грн 47 коп та заборгованості за простроченими відсотками в розмірі 7 271 грн 53 коп, які позивач просив стягнути з [PERSON] . Відповідачка [PERSON] 12.04.2024 подала суду відзив на позов, в якому просила відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на те, що грошовими коштами з її банківської картки заволоділа інша особа. Так, 24.05.2023 при перевірці балансу зарплатної картки за допомогою мобільного телефона через додаток Приват24 нею було виявлено відсутність кредитної картки в електронному вигляді в додатку. Негайно, цього ж дня, вона звернулася до спеціаліста у найближче відділення «Приватбанку» в м.Знам`янка, де їй було відновлено кредитну картку в електронному вигляді в додатку Приват24. При перевірці картки разом зі спеціалістом було виявлено залишок коштів на рахунку в розмірі 156 грн 23 коп замість 5 100 грн 23 коп. Також встановлено, що замість боргу по кредиту в розмірі 5 899 грн 77 коп, борг склав вже 40 843 грн 77 коп. При подальшому розгляді зі спеціалістом вказаного випадку виявлено, що без її згоди та участі 20.05.2023 було збільшено кредитний ліміт з 11 000 грн до 41 000 грн і 22.05.2023 шахрайським методом через два різних банкомати в м.Вінниця протягом 3 хв за 4 рази було знято 34 944 грн. Про виявлення даного випадку одразу ж з відділення банку було повідомлено на гарячу лінію за тел.3700, заблоковано кредитну картку та видано нову. Крім того, 24.05.2023 вона звернулася із заявою до поліції, де відкрито кримінальне провадження №12023121020000556, досудове розслідування у якому на даний час триває. Щодо доводів позивача про те, що вона визнала борг після «спірної» операції, так як внесла на кредитну картку кошти та продовжувала нею користуватися, то [PERSON] зазначила, що 31.05.2023 вона дійсно через термінал самообслуговування відділення «Приватбанку» в м.Знам`янка внесла кошти в розмірі 11 000 грн для погашення свого кредитного ліміту, який існував до шахрайських дій, в повному обсязі. Мета внесення коштів - зупинення нарахування відсотків (за рекомендацією банку). Таким чином, заборгованість по кредиту, яким вона користувалася до шахрайських дій, нею перед банком повністю сплачена. Надалі, 12.06.2023 вона направила заяву голові Правління АТ КБ «Приватбанк» керівнику відділення банку в м.Знам`янка з проханням на час слідства призупинити нарахування відсотків, однак банк відмовив їй у цьому, наголосивши, що операцію було вчинено за допомогою картки, яка додана до сервісу Google Pay, і для зняття коштів був введений правильний ПІН-код карти. Водночас, в позовній заяві позивачем зазначено інше твердження, що вхід здійснювався за допомогою логіна та паролю. При цьому звертає увагу, що безконтактним платіжним інтерфейсом вона не користувалася. Крім того, позивач зазначає, що в січні та лютому 2024 року вона проводила поповнення картки на 20 грн та 00 грн 12 коп, проте такі поповнення нею не здійснювалися, звідки надійшли ці кошти з виписки банку встановити неможливо. Представник позивача 17.05.2024 подала відповідь на відзив, в якому зазначила, що проведеною банком перевіркою встановлено, що 22.05.2023 з карткового рахунку [NUMBER] клієнта [PERSON] (ІПН [NUMBER] ) була списана сума в загальному розмірі 34 944 грн шляхом 4 операцій по зняттю готівки. До банку 24.05.2023 з мобільного телефону [NUMBER] надійшов дзвінок від клієнта [PERSON] (ІПН [NUMBER] ), яка повідомила про те, що без її відома на кредитній карті був збільшений кредитний ліміт та знято кредитні кошти в банкоматі. За словами клієнта, жодних персональних даних стороннім особам вона не передавала. Перевіривши логи входу до особистого кабінету Приват24, виявлено вхід з іншого пристрою 2023-05-20 о 19:49:09.929, про що банк надіслав повідомлення у вигляді ІVR дзвінка для підтвердження входу в додаток Приват24 (скрін), при якому клієнт підтвердив надання доступу до свого акаунту в Приват24 з іншого пристрою. Також банк направив повідомлення про вхід з іншого пристрою в додаток Приват24 клієнта (скрін). Зміни логіну та паролю входу не виявлено, це свідчить про те, що третім особам були відомі дані для входу в особистий кабінет Приват24 клієнта. Отримавши доступ до особистого кабінету Приват24, 20.05.2023 о 19:49:48 третіми особами було здійснено операцію по збільшенню кредитного ліміту до суми в розмірі 41 000 грн (скрін), про що було надіслано повідомлення в додаток Приват24 та зафіксовано відкриття даного сповіщення (скрін). Маючи доступ до особистого кабінету Приват24 клієнта, 22.05.2023 о 19:17:38 третіми особами було здійснено операцію по прив`язці картки до сервісу безконтактної плати Gpay (скрін). В період з 20:34:04 по 20:35:24 22.05.2023 третіми особами, за допомогою сервісу безконтактної оплати Gpay та коректного введення PIN коду картки [NUMBER] , було здійснене зняття готівкових коштів в банкоматі CAVI9982 АТ КБ Приватбанку за адресою: вул.Героїв Нацгвардії 65, м.Вінниця . З фото з банкомату встановити особу, яка знімала кошти, неможливо. В період з 20:36:53 по 20:37:46 22.05.2023 третіми особами, за допомогою сервісу безконтактної оплати Gpay та коректного введення PIN коду картки [NUMBER] , було здійснене зняття готівкових коштів в банкоматі А0101882, який належить іншому банку. Банком були подані заявки на повернення коштів за даними операціями (скрін), проте вони були відхилені згідно з правилами МПС, так як PIN код картки було введено коректно, що підтверджує розголошення клієнтом персональних даних, а саме PIN код до картки. Таким чином, виявлено розголошення клієнтом даних доступу до особистого кабінету Приват24 та особисте надання доступу до свого акаунту Приват24 з нетипового пристрою, що являється порушенням п.1.1.2.1.6 «Зобов`язання нерозголошення інформації з обмеженим доступом». Клієнт Банку зобов`язаний вжити заходів щодо збереження інформації з обмеженим доступом, запобіганню доступу до носіїв інформації з обмеженим доступом як зі сторони третіх осіб, так і працівників та/або членів сім`ї. При цьому, згідно з п.1.5.5 «Умов і Правил надання банківських послуг» банк не несе відповідальності у разі, якщо інформація про рахунки Клієнта, Карту, контрольну інформацію Клієнта, Ідентифікатор користувача, паролі системи «Приват24», пароль(ніку) MobileBanking або проведених Клієнтом операціях стане відомою іншим особам в результаті несумлінного виконання Клієнтом умов їх зберігання і використання і/або прослуховування або перехоплення інформації в каналах зв`язку під час використання цих каналів. У зв`язку з наведеним, з боку Банку порушення умов договору та норм закону відсутні. Відкрите кримінальне провадження за заявою відповідачки не є підставою звільнення останньої від взятих на себе зобов`язань за кредитним договором. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив задовольнити з підстав, викладених у позові та відповіді на відзив, пояснивши, що без участі та відома відповідачки неможливо здійснити вхід в додаток Приват24, збільшити кредитний ліміт та зняти кредитні кошти. Відповідачка в судовому засіданні позовні вимоги не визнала та просила відмовити у їх задоволенні з підстав, викладених у відзиві на позов, пояснивши, що жодної інформації, яка могла б призвести до збільшення кредитного ліміту та зняття кредитних коштів, вона нікому не розголошувала, все відбулося без її відома та згоди. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що 10.09.2020 [PERSON] підписала Заяву про приєднання до Умов та Правил надання послуг АТ КБ «Приватбанк». Підписанням цієї заяви [PERSON] приєдналася до Умов та Правил надання банківських послуг АТ КБ «Приватбанк», що розміщені в мережі Інтернет за адресою: https://privatbank.ua/terms, які разом становлять Договір банківського рахунка, приймає всі права та обов`язки, встановлені в цьому договорі та зобов`язується їх належним чином виконувати. Підписанням даного документу сторони погодили істотні умови договору за користування кредитною картою, в тому числі основні умови кредитування (тип кредиту, суму кредитного ліміту, строк кредитування, мету отримання кредиту, спосіб та строк надання кредиту, тощо), погодили інформацію щодо реальної річної процентної ставки та орієнтовної загальної вартості кредиту, порядок повернення кредиту та погодили наслідки прострочення виконання та/або невиконання зобов`язань за договором, у тому числі щодо права банку нараховувати пеню та застосування підвищеної процентної ставки у разі невиконання зобов`язання, тощо. Відповідно до укладеного договору [PERSON] отримала кредит у вигляді відновлюваної кредитної лінії на наступних умовах: розмір кредитного ліміту не перевищує 50 000 грн для карт «Універсальна», 75 000 грн для карт «Універсальна Gold»; строк кредитування 12 місяців з пролонгацією; спосіб та строк надання кредиту - безготівковим шляхом; процентна ставка, відсотків річних - 42,0% для карт «Універсальна», 40,8% для карт «Універсальна Gold»; тип процентної ставки - фіксована. Згідно з довідкою про видані картки, на ім`я [PERSON] 10.09.2020 видано кредитну картку « Картка Универсальная » № [NUMBER] з терміном дії до 12/23. Надалі, 24.05.2023 на її ім`я видано кредитну картку « Картка Универсальная » № [NUMBER] з терміном дії до 07/27. Довідкою про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки, оформленої на [PERSON] , підтверджується встановлення 10.09.2020 кредитного ліміту в розмірі 300 грн. Надалі розмір кредитного ліміту періодично змінювався. Так, 16.09.2021 кредитний ліміт встановлено в розмірі 31 000 грн; 28.12.2021 - 11 000 грн; 23.01.2023 - 21 000 грн; 26.01.2023 - 11 000 грн; 20.05.2023 - 41 000 грн; 31.05.2023 - 30 000 грн; 07.08.2023 - 30 000 грн; 18.08.2023 - 30 000 грн; 29.08.2023 - 30 000 грн; 08.09.2023 - 0 грн 00 коп. Відповідно до долученого позивачем до матеріалів справи розрахунку заборгованості, станом на 11.03.2024 у [PERSON] , з урахуванням внесених коштів, утворилася заборгованість за невиконання кредитного зобов`язання за кредитним договором б/н від 10.09.2020 в сумі 36 750 грн, яка складається із заборгованості за тілом кредита в розмірі 29 478 грн 47 коп та заборгованості за простроченими відсотками в розмірі 7 271 грн 53 коп. Так, кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст.4 ЦПК України). Частинами 1 та 3 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч.1 ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно з ч.2 ст.1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Як встановлено під час розгляду справи, позивач свої зобов`язання за кредитним договором виконав в повному обсязі, а саме надав [PERSON] кредит у вигляді встановлення кредитного ліміту на картку «Універсальна». [PERSON] свої зобов`язання за кредитним договором виконувала, щомісячно декількома платежами перераховуючи певні суми коштів на погашення заборгованості. Станом на 19.05.2023 (до вчинення спірних операцій) кредитний ліміт на картці [PERSON] був встановлений в розмірі 11 000 грн, заборгованість за тілом кредиту становила 5 899 грн 77 коп, за відсотками - 0. В свою чергу судом також встановлено, що 20.05.2023 кредитний ліміт на кредитній картці [PERSON] № [NUMBER] був збільшений банком до 41 000 грн, тобто підвищено на 30 000 грн. З виписки про рух коштів та виписці по картці вбачається, що 22.05.2023 з карткового рахунку [PERSON] № [NUMBER] здійснено зняття готівкових коштів в банкоматах в м.Вінниця на загальну суму 34 944 грн (з урахуванням комісії) шляхом проведення 4 операцій, а саме: о 20:34 - 10 400 грн, о 20:35 - 10 400 грн, о 20:36 - 10 400 грн, о 20:37 - 3 744 грн. Як вказує відповідачка,при перевірці балансу зарплатної картки за допомогою мобільного телефона через додаток Приват24, нею було виявлено відсутність кредитної картки в електронному вигляді в додатку, тому вона негайно 24.05.2023 звернулася до спеціаліста у найближче відділення «Приватбанку» в м.Знам`янка, звідки зателефонувала на гарячу лінію банку. Представник позивача підтвердив, що [PERSON] 24.05.2023 з мобільного телефону [NUMBER] зверталася до банку. З дослідженого судом аудіозапису вбачається, що [PERSON] зателефонувала на службу підтримки Приватбанку та повідомила, що за допомогою спеціаліста відділення банку з`ясовано, що в суботу, 20.05.2023, без її згоди та відома їй було збільшено кредитний ліміт до 41 000 грн, а 22.05.2023 з банкомату в м.Вінниця з її картки знято чотирма операціями кредитні кошти: 3 рази - по 10 400 грн, 1 раз - 3 744 грн. Дані по картці та пароль доступу до додатку Приват24 вона нікому не передавала, за посиланнями не переходила, картка знаходиться у неї на руках. Оператор повідомила, що на даний час її карту заблоковано, роз`яснила порядок перевипуску кредитної карти, а також рекомендувала звернутися до правоохоронних органів за фактом шахрайських дій. Також із заявою від 12.06.2023 [PERSON] звернулася до голови правління АТ КБ «Приватбанк», в якій повідомила про вказаний вище випадок, про факт звернення 24.05.2023 до поліції, а також про те, 31.05.2023 вона через термінал самообслуговування внесла кошти в сумі 11 000 грн для погашення свого кредитного ліміту в повному обсязі з метою зупинення нарахування відсотків (за рекомендацією банку). Просила провести внутрішнє розслідування по вищевказаному випадку, на час слідства призупинити нарахування відсотків по кредиту та за рахунок винних осіб або власних коштів банку повернути кошти в розмірі 34 944 грн. За результатами розгляду заяви АТ КБ «ПриватБанк» листом від 01.07.2023 повідомило [PERSON] , що за картрахунком № [NUMBER] 22.05.2023 було здійснено ряд операцій за допомогою картки, яка була додана до сервісу Google Pay. Для того, щоб зняти грошові кошти, був правильно введений ПІН-код картки. В свою чергу, банк не несе відповідальності за операції, що супроводжуються правильним введенням ПІНа або нанесених на картці даних, а також за збереження коштів клієнта у разі розголошення клієнтом відомостей про логін та пароль для входу в систему «Приват24» третім особам. Тому підстав для повернення грошових коштів та призупинення нарахування відсотків банк не вбачає. Під час розгляду цієї справи в суді та отримання від відповідачки відзиву на позов, позивачем 06.05.2024 проведено службову перевірку фактів, вказаних [PERSON] , за результатами якої встановлено, що 22.05.2023 з карткового рахунку [NUMBER] клієнта [PERSON] (ІПН [NUMBER] ) була списана сума в загальному розмірі 34 944 грн шляхом 4 операцій по зняттю готівки, а саме: о 20:34:04 - 10 400 грн, о 20:35:24 - 10 400 грн, о 20:36:53 - 10 400 грн, о 20:37:46 - 3 744 грн.Перевіривши логи входу до особистого кабінету Приват24, виявлено вхід з іншого пристрою 2023-05-20 о 19:49:09.929, про що банк надіслав повідомлення у вигляді ІVR дзвінка для підтвердження входу в додаток Приват24 (скрін), при якому клієнт підтвердив надання доступу до свого акаунту в Приват24 з іншого пристрою. Також банк направив повідомлення про вхід з іншого пристрою в додаток Приват24 клієнта (скрін). Зміни логіну та паролю входу не виявлено, це свідчить про те, що третім особам були відомі дані для входу в особистий кабінет Приват24 клієнта. Отримавши доступ до особистого кабінету Приват24, 20.05.2023 о 19:49:48 третіми особами було здійснено операцію по збільшенню кредитного ліміту до суми в розмірі 41 000 грн (скрін), про що було надіслано повідомлення в додаток Приват24 та зафіксовано відкриття даного сповіщення (скрін). Надалі, 22.05.2023 о 19:17:38, маючи доступ до особистого кабінету Приват24 клієнта, третіми особами було здійснено операцію по прив`язці картки до сервісу безконтактної плати Gpay (скрін). В період з 20:34:04 по 20:35:24 22.05.2023 третіми особами, за допомогою сервісу безконтактної оплати Gpay та коректного введення PIN коду картки [NUMBER] , було здійснене зняття готівкових коштів в банкоматі CAVI9982 АТ КБ Приватбанку за адресою: вул.Героїв Нацгвардії 65, м.Вінниця . В період з 20:36:53 по 20:37:46 22.05.2023 третіми особами, за допомогою сервісу безконтактної оплати Gpay та коректного введення PIN коду картки [NUMBER] , було здійснене зняття готівкових коштів в банкоматі А0101882, який належить іншому банку. Банком були подані заявки на повернення коштів за даними операціями (скрін), проте вони були відхилені згідно з правилами МПС, так як PIN код картки було введено коректно, що підтверджує розголошення клієнтом персональних даних, а саме PIN код до картки. Таким чином, виявлено розголошення клієнтом даних доступу до особистого кабінету Приват24 та особисте надання доступу до свого акаунту Приват24 з нетипового пристрою. До матеріалів перевірки, зокрема, додано фото з банкомату CAVI9982 АТ КБ Приватбанку за адресою: вул.Героїв Нацгвардії,65, м.Вінниця, з якого, як вказано у висновку, встановити особу, яка знімала кошти в період з 20:34:04 по 20:35:24 22.05.2023, неможливо. Крім того, згідно з талоном-повідомленням єдиного обліку №4316 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію, 24.05.2023 о 15 год 22 хв [PERSON] звернулася до відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області із заявою про те, що 22.05.2023 з картки банку АТ КБ «Приватбанк» №5168755456380130, видану на її ім`я, було списано грошові кошти на загальну суму 34 944 без відома останньої. За вказаним фактом 10.06.2023 відділом поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області розпочато кримінальне провадження №12023121020000556 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України. Підслідність у даному кримінальному провадженні змінено 29.12.2023 та для подальшої організації досудового розслідування матеріали кримінального провадження направлені до відділу поліції №1 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області. Як вбачається з наданих суду копій матеріалів кримінального провадження №12023121020000556, досудове розслідування на час розгляду цієї справи триває, підозра жодній особі не повідомлена. Під час досудового розслідування, зокрема, внаслідок проведення повного та детального аналізу вилученої з AT КБ «ПриватБанк» інформації щодо руху коштів по картковому рахунку № [NUMBER] , встановлено наступне: - 22.05.2023 о 20:34:04 з банківської картки № [NUMBER] , емітованої AT КБ «Приватбанк» на ім`я [PERSON] , відбулося зняття готівки в сумі 10 000 грн в банкоматі: DN00 st.Nekrasova,65, Vinnytsia. Банкомат: AT КБ «Приватбанк» CAVI9982; - 22.05.2023 о 20:35:24 з банківської картки № [NUMBER] , емітованої AT КБ «Приватбанк» на ім`я [PERSON] , відбулося зняття готівки в сумі 10 000 грн в банкоматі DN00 st.Nekrasova,65, Vinnytsia. Банкомат: AT КБ «Приватбанк» CAVI9982; - 22.05.2023 о 20:36:53 з банківської картки № [NUMBER] , емітованої AT КБ «Приватбанк» на ім`я [PERSON] , відбулося зняття готівки в сумі 10 000 грн в банкоматі BRANCH 10001-0177, VINNYTSYA. Банкомат: AT «Ощадбанк» [NUMBER] ; - 22.05.2023 о 20:36:53 з банківської картки № [NUMBER] , емітованої AT КБ «Приватбанк» на ім`я [PERSON] , відбулося зняття готівки в сумі 3 744 грн в банкоматі BRANCH 10001-0177, VINNYTSYA. Банкомат: AT «Ощадбанк» [NUMBER] . Також було встановлено нетиповий вхід в інтернет банкінг [PERSON] . Приват24 з пристрою, який має ідентифікатори: Іmеі: [NUMBER], модель: Galaxy Tab4 7.0|Samsung, використовуючи наступні ІР-адреси: - 20.05.2023 о 19:49:09 ІР-адреса [NUMBER] провайдер ТОВ «Лайфселл»; - 21.05.2023 о 01:17:13 ІР-адреса [NUMBER] провайдер AT «Київстар»; - 21.05.2023 о 16:51:46 ІР-адреса [NUMBER] провайдер ТОВ «Лайфселл»; - 21.05.2023 о 22:22:28 ІР-адреса [NUMBER] провайдер ТОВ «Лайфселл»; - 21.05.2023 о 23:36:21 ІР-адреса [NUMBER] провайдер ТОВ «Лайфселл»; - 22.05.2023 о 13:10:38 ІР-адреса [NUMBER] провайдер ТОВ «Лайфселл»; - 22.05.2023 о 19:07:52 ІР-адреса [NUMBER] провайдер ТОВ «Лайфселл»; - 22.05.2023 о 19:55:55 ІР-адреса [NUMBER] провайдер ТОВ «Лайфселл»; - 22.05.2023 о 20:33:02 ІР-адреса [NUMBER] провайдер ТОВ «Лайфселл». Крім того, з вилученої з AT КБ «ПриватБанк» інформації та фотознімків з банкомату було встановлено, що невідома особа чоловічої статі 22.05.2023 в період часу з 20:34:04 до 20:37:46 знімала грошові кошти з кредитної картки [PERSON] готівкою декількома транзакціями в банкоматі, що розташований за адресою: вул.Некрасова,65, м.Вінниця . Таким чином, внаслідок вчинення 20.05.2023 та 22.05.2023 невстановленими особами шахрайських дій шляхом проведення операцій з підвищення кредитного ліміту на картці [PERSON] та подальшого зняття готівкових коштів з банкомату, виникла заборгованість, на яку також нараховані відсотки, що і є предметом розгляду цієї справи. Разом з цим, ч.1 ст.1068 ЦК України передбачено, що банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка. Відповідно до ст.1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунку клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Згідно зі ст.1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» платіжною карткою є електронний платіжний засіб у вигляді емітованої в установленому законодавством порядку пластикової чи іншого виду карти, що використовується для ініціювання переказу коштів з рахунка платника або з відповідного рахунка банку з метою оплати вартості товарів і послуг, перерахування коштів зі своїх рахунків на рахунки інших осіб, отримання коштів у готівковій формі в касах банків через банківські автомати, а також здійснення інших операцій, передбачених відповідним договором. Держателем такого платіжного засобу є фізична особа, яка на законних підставах використовує спеціальний платіжний засіб для ініціювання переказу коштів з відповідного рахунку в банку або здійснює інші операції із застосуванням зазначеного спеціального платіжного засобу. Неналежним переказом для цілей цього Закону вважається рух певної суми коштів, внаслідок якого з вини ініціатора переказу, який не є платником, відбувається її списання з рахунка неналежного платника та/або зарахування на рахунок неналежного отримувача чи видача йому суми переказу в готівковій чи майновій формі. Неналежним платником є особа, з рахунка якої помилково або неправомірно переказана сума коштів, а неналежним отримувачем - особа, якій без законних підстав зарахована сума переказу на її рахунок або видана їй у готівковій формі. Відповідно до ст.14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» користувач спеціального платіжного засобу зобов`язаний використовувати його відповідно до вимог законодавства України і умов договору, укладеного з емітентом, та не допускати використання спеціального платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень. Згідно з ч.ч.7-9 розділу VI «Загальні вимоги до безпеки здійснення платіжних операцій та управління ризиками» Положення про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05.11.2014 №705, емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором. Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу. Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Емітент у разі повідомлення користувачем про незавершену операцію з унесення коштів через платіжні пристрої банку-емітента на рахунки, відкриті в банку-емітенті, після подання користувачем емітенту відповідного документа, що підтверджує здійснення цієї операції, негайно зараховує зазначену в цьому документі суму коштів на відповідний рахунок. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для його притягнення до цивільно-правової відповідальності. Зазначені норми є спеціальними для спірних правовідносин. Таким чином, користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій у разі відсутності доказів сприяння ним втраті, використанню ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Відповідний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду України від 13.05.2015 у справі №6-71цс15 та підтверджується сталою судовою практикою, викладеною у постановах Верховного Суду від 23.01.2018 у справі №202/10128/14, від 13.09.2019 у справі №501/4443/14, від 20.11.2019 у справі №577/4224/16, від 17.06.2021 у справі №759/4025/19, від 16.08.2023 у справі №176/1445/22 та інших. Наведені у вказаних постановах правила визначають предмет дослідження та відповідним чином розподіляють між сторонами тягар доведення, а отже, встановленню підлягають обставини, що беззаперечно свідчитимуть, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції від його імені. В разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів. У постанові Верховного Суду від 11.09.2024 у справі №753/12781/23 зазначено, що саме банк має доводити, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції; у разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів; сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції; за відсутності належних та допустимих доказів сумніви та припущення мають тлумачитися переважно на користь споживача, який зазвичай є «слабкою» стороною у таких цивільних відносинах, правові відносини споживача з банком фактично не є рівними». В цій справі [PERSON] посилалася на те, щопри перевірці балансу зарплатної картки за допомогою мобільного телефона в додатку Приват24, нею було виявлено відсутність в додатку електронної кредитної картки, тому вона негайно 24.05.2023 звернулася до спеціаліста у відділення «Приватбанку», де було виявлено, що без її згоди та відома 20.05.2023 на її картці було збільшено кредитний ліміт до 41 000 грн, а 22.05.2023 з банкомату в м.Вінниця з її картки знято чотирма операціями кредитні кошти на загальну суму 34 944 грн: 3 рази - по 10 400 грн, 1 раз - 3 744 грн. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] при виявленні списання коштів 24.05.2023 повідомила про це АТ КБ «ПриватБанк», цього ж дня звернулася до правоохоронних органів з приводу вчинених стосовно неї шахрайських дій, а 12.06.2023 зверталася до банку із заявою про призупинення нарахування відсотків та повернення коштів в розмірі 34 944 грн. Наведені обставини в сукупності свідчать про те, що у [PERSON] дійсно була відсутня воля на збільшення кредитного ліміту та подальшого зняття цих коштів, а також нею були виконані вимоги розділу VI Положення «Про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого постановою Правління НБУ від 05.11.2014 №705, за змістом якого користувач зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції, які не виконувались користувачем. За результатами проведеної АТ КБ «ПриватБанк» перевірки виявлено розголошення клієнтом персональних даних доступу до особистого кабінету Приват24 та особисте надання доступу до свого акаунту Приват24 з нетипового пристрою. PIN код картки було введено коректно, що підтверджує розголошення клієнтом персональних даних, а саме PIN код до картки. Встановити особу, яка зняла кошти з банкоматів, не виявилося можливим. Разом з тим, позивачем не доведено, що [PERSON] своїми діями чи бездіяльністю сприяла втраті чи незаконному використанню інформації, яка надає доступ до відомостей по кредитній картці, її особового рахунку, акаунту чи мобільного додатку Приват24, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дала змогу ініціювати підвищення 20.05.2023 кредитного ліміту та зняття 22.05.2023 з банківської картки на ім`я [PERSON] готівкових коштів з банкоматів. Як встановлено з матеріалів справи, вхід 20.05.2023 до особистого кабінету Приват24 був здійснений з іншого пристрою, підтвердження для входу в який були отримані банком з також іншого пристрою. Крім того встановлено нетиповий вхід 20.05.2023 та 22.05.2023 в інтернет банкінг [PERSON] . Приват24 з пристрою, який має ідентифікатори: Іmеі: [NUMBER], модель: Galaxy Tab4 7.0|Samsung, використовуючи ІР-адреси провайдерів ТОВ «Лайфселл» та ТОВ «Київстар». Зняття готівкових коштів здійснено 22.05.2023 в банкоматах, розташованих в м.Вінниці невстановленою особою чоловічої статі. В той же час, як вбачається з доданих до висновку службової перевірки матеріалів, [PERSON] до спірних операцій використовувався мобільний телефон моделі REDMI, Іmеі: [NUMBER] з мобільним оператором «Водафон». Оцінюючи доводи позивача, судом взято до уваги нерівний стан сторін у зазначених договірних відносинах, які є споживчими за своєю правовою природою. При цьому, правові та фактичні можливості з доведення обставин справи належать переважно позивачу. В даному випадку, саме позивач має доводити, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як збільшення кредитного ліміту та подальшого зняття готівкових коштів з рахунку користувача (про який зазначає банк) не може достовірно підтверджувати ту обставину, що [PERSON] своїми діями чи бездіяльністю сприяла втраті інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Враховуючи споживчий характер правовідносин між сторонами, суд виходить з того, що за відсутності належних та допустимих доказів сумніви та припущення мають тлумачитися переважно на користь споживача, який зазвичай є «слабкою» стороною у таких цивільних відносинах, правові відносини споживача з банком фактично не є рівними. Доводи позивача, що [PERSON] порушила Умови та Правила надання банківських послуг, оскільки розголосила дані доступу до особистого кабінету Приват24 та особисто надала доступ до свого акаунту Приват24 з нетипового пристрою, що дало змогу ініціювати третій особі проведення спірних операцій, не заслуговують на увагу, оскільки такі доводи зводяться виключно до припущень, що не мають доказового підтвердження. У разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанні ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних коштів. Оскільки не доведено волевиявлення [PERSON] на підвищення 20.05.2023 кредитного ліміту на суму 30 000 грн та зняття з банкоматів 22.05.2023 з картки на її ім`я готівкових коштів на загальну суму 34 944 грн, тому заборгованість за тілом кредиту в розмірі 29 478 грн 47 коп і проценти, як плата за користування цими коштами, в розмірі 7 271 грн 53 коп, не повинні стягуватися, з огляду на те, що [PERSON] кредитними коштами не користувалася. При цьому судом враховується, що до 20.05.2023 (несанкціонованого збільшення кредитного ліміту) кредитний ліміт на картці [PERSON] був встановлений в розмірі 11 000 грн, заборгованість за тілом кредиту становила 5 899 грн 77 коп, за відсотками - 0. Разом з тим, [PERSON] після незаконного зняття 22.05.2023 коштів 31.05.2023 були внесені гроші в розмірі 11 000 грн, а 29.06.2023 - 981 грн 74 коп, що свідчить про повне погашення заборгованості за кредитним договором. В той же час, з долученого позивачем розрахунку заборгованості вбачається, що саме 29.06.2023 виникла заборгованість за тілом кредиту, на яку в подальшому нараховувалися відсотки. З огляду на викладене та враховуючи, що позивачем не доведено вчинення відповідачкою дій чи бездіяльності, які сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою, а відповідачка, виявивши безпідставне підвищення кредитного ліміту та зняття цих коштів, невідкладно повідомила позивача про цей факт, приймаючи до увагу наявність кримінального провадження, в межах якого встановлюється особа, яка протиправно заволоділа грошовими коштами, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог. Відповідно до ст.141 ЦПК України та враховуючи, що даним судовим рішенням позивачу відмовлено в позові, тому понесені ним судові витрати зі сплати судового збору необхідно віднести на його рахунок.

Outcome: dismissed