Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-25 00:00:00

[PERSON] звернулася до Сокирянського районного суду Чернівецької області з вищевказаним позовом до Сокирянської міської ради Дністровського району Чернівецької області. Обґрунтовуючи позовні вимоги посилалась на те, що [INFO] померла її тітка [PERSON] , [INFO] . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка. Про існування спадку позивачка дізналася від фактичного користувача земельної ділянки, який звернувся до неї із проханням укласти договір оренди земельної ділянки площею 0,3532 га. Зазначає, що їй не було відомо про наявність заповіту на її ім`я. Тому, вона звернулася до Білоусівської сільської ради Чернівецької області за отриманням дублікату заповіту. Строк прийняття спадщини, визначений чинним законодавством України закінчився 20.02.2020 року. 15.02.2021 року [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Сокирянського районного нотаріального округу Чернівецької області Твердушкіна Р.Д. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , але їй було у цьому відмовлено по причині пропуску строку встановленого для прийняття спадщини. У встановлений законом шестимісячний строк [PERSON] не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки про наявність заповіту їй не було відомо. Просила визначити додатковий строк для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , терміном три місяці. Позивачка [PERSON] у судове засідання не з`явилася, однак подала до суду заяву про проведення розгляду справи без її присутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі. Представник відповідача Сокирянської міської ради Дністровського району Чернівецької області Войняк Н.А. у судове засідання також не з`явилася, однак подала до суду заяву про розгляд справи без представника міської ради, вирішення позову залишила на розсуд суду. Частиною 3 ст. 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Підстав, передбачених ст. 223 ЦПК України, для відкладення розгляду справи судом не встановлено, а тому прийнято рішення про розгляд справи за відсутності сторін. Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч.1 ст.82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Дослідивши письмові докази по даній цивільній справі суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] є обґрунтованими і підлягають задоволенню, з огляду на таке. З наведених у позовній заяві обставин, які згідно ч.1 ст.82 ЦПК України не підлягають доказуванню, оскільки визнані сторонами, судом встановлено, що [INFO] в с. Романківці Сокирянського району Чернівецької області померла [PERSON] , що вбачається із копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 27.08.2019 року Виконавчим комітетом Білоусівської сільської ради Сокирянського району Чернівецькій області. Відповідно до заповіту, посвідченого 04.04.2014 року секретарем виконавчого комітету Білоусівської сільської ради Сокирянського району Чернівецької області Шевчуком О.В., який зареєстрований в реєстрі за №78, [PERSON] заповіла на користь позивачки [PERSON] земельну ділянку розміщену в с. Білоусівка Сокирянського району Чернівецької області, посвідчену відповідно до Свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії [NUMBER] . Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №17984109 від 19.02.2014 року, власником земельної ділянки, яка розташована за адресою с. Білоусівка Сокирянського району Чернівецької області за кадастровим номером 7324081000:01:001:1221 є [PERSON] . Свідоцтвом про право власності на нерухоме майно № [NUMBER] від 19.02.2014 року підтверджується факт власності [PERSON] земельної ділянки площею 0,3532 га за кадастровим номером 7324081000:01:001:1221 з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства. На звернення позивачки [PERSON] як спадкоємця за заповітом до приватного нотаріуса Сокирянського районного нотаріального округу Чернівецької області Твердушкіна Р.В., їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [INFO] [PERSON] , так як нею був пропущений встановлений законом строк прийняття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з ч. ч.1,2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Зазначений правовий висновок Верховним Судом викладено у постанові від 28.10.2019 року по справі №761/42165/17-ц (провадження №61-49121св18). Крім того, згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Узагальнення судової практики розгляду судами справ про надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При цьому, позивачка [PERSON] заяву про відмову від прийняття спадщини після смерті спадкодавця не подавала, від права на спадкування не усунута і бажає прийняти спадщину, що підтверджується заведеною приватним нотаріусом Сокирянського районного нотаріального округу Чернівецької області Твердушкіним Р.В. спадковою справою за №117/2020 року. З огляду\~на викладене,\~а також\~враховуючи необізнаність\~позивачки про\~наявність складеного\~на її\~користь заповіту,\~суд вважає,\~що вказана\~обставина є\~поважною причиною\~пропуску позивачкою\~строку для\~прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] . Згідно ст.206 ч.4 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. За таких обставин, суд визнає за можливе прийняти визнання представником відповідача Сокирянської міської ради позову, оскільки воно не суперечить закону та не порушує прав, свобод чи інтересів інших осіб, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню. Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог, у відповідності до ч.1 ст.141 ЦПК України, з відповідача підлягають стягненню на користь позивачки понесені нею судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 1211,20 грн. На підставі ст.ст.1268-1270, 1272 ЦК України та

Outcome: approved