Jurisdiction: civil
Date: 2025-01-06 00:00:00

20 листопада 2024 року до Балаклійського районного суду Харківської області надійшла позовна заява [PERSON] до Територіального центру соціального обслуговування (надання соціальних послуг) Балаклійської міської ради Харківської області, у якій позивач просить стягнути з відповідача на його користь невиплачену доплату до рівня мінімальної заробітної плати в сумі 25 794 грн за період з лютого 2024 року до серпня 2024 року. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що з січня 2024 року він працював на посаді робітника з комплексного обслуговування і ремонту будинків Територіального центру соціального обслуговування (надання соціальних послуг) Балаклійської міської ради Харківської області. Під час прийняття на роботу йому обіцяли заробітну плату у розмірі 10 000 грн. Однак з довідок про доходи він дізнався, що розмір його посадового окладу становить 4 058 грн, що є нижчим за розмір мінімальної заробітної плати, а відповідач з метою приведення заробітної плати позивача до мінімального розміру, встановленого законодавством, щомісячно виплачував позивачу надбавки у виді премій, що, на думку позивача, є порушенням трудового законодавства. Таким чином, у відповідача виникла заборгованість зі сплати [PERSON] заробітної плати у зазначеному вище розмірі. Вищенаведене стало підставою для звернення до суду з цією позовною заявою. Ухвалою від 10.12.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 24.12.2024 відповідач подав до суду відзив, у якому просив у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі. Обґрунтовуючи заперечення проти позовних вимог відповідач зазначив, що [PERSON] працював у відділенні організації надання адресної натуральної та грошової допомоги Територіального центру соціального обслуговування (надання соціальних послуг) Балаклійської міської ради Харківської області з 25 січня 2024 року робітником з комплексного обслуговування й ремонту будинків 2 кваліфікаційного розряду з випробувальним терміном один місяць (наказ від 24.01.2024 № 9-К). Оплата проводилась по 4 (четвертому) тарифному розряду відповідно до підпункту 12 підпункту 2.2.22 пункту 2 наказу Міністерства праці та соціальної політики України та Міністерства охорони здоров`я України від 05.10.2005 № 308/519, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17.10.2005 за № 1209/11489, "Про впорядкування умов оплати праці працівників закладів охорони здоров`я та установ соціального захисту населення". Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2002 № 1298 "Про оплату праці працівників на основі Єдиного тарифної сітки розрядів і коефіцієнтів з оплати праці працівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери" та постанови Кабінету Міністрів України від 12.01.2024 № 23 "Деякі питання оплати праці працівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери" [PERSON] було встановлено посадовий оклад 4 (четвертого) тарифного розряду у розмірі 4 058,00 грн. Відповідно до наказу Міністерства праці та соціальної політики України та Міністерства охорони здоров`я України від 05.10.2005 № 308/519, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17.10.2005 за № 1209/11489, "Про впорядкування умов оплати праці працівників закладів охорони здоров`я та установ соціального захисту населення" [PERSON] була встановлена надбавка за складність, напруженість у роботі у розмірі 20% посадового окладу. Законом України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" встановлено з 1 січня 2024 року мінімальну заробітну плату: у місячному розмірі: з 1 січня - 7 100 гривень, з 1 квітня - 8 000 гривень; у погодинному розмірі: з 1 січня - 42,6 гривні, з 1 квітня - 48 гривень. Стаття 3-1 Закону України "Про оплату праці" передбачає, що розмір заробітної плати працівника за повністю виконану місячну (годинну) норму праці не може бути нижчим за розмір мінімальної заробітної плати. Якщо нарахована заробітна плата працівника, який виконав місячну норму праці, є нижчою за законодавчо встановлений розмір мінімальної заробітної плати, роботодавець проводить доплату до рівня мінімальної заробітної плати, яка виплачується щомісячно одночасно з виплатою заробітної плати. В січні 2024 року [PERSON] було відпрацьовано 5 днів, за які нараховано та виплачено 1 543,48 грн. Відповідно до Положення про преміювання працівників Територіального центру соціального обслуговування (надання соціальних послуг) Балаклійської міської ради Харківської області (Додаток 4 до Колективного договору Територіального центру соціального обслуговування (надання соціальних послуг) Балаклійської міської ради Харківської області на 2021-2025 роки, затвердженого 03.09.2021 директором Територіального центру соціального обслуговування (надання соціальних послуг) Балаклійської міської ради Харківської області та погодженого Головою Ради трудового колективу Територіального центру соціального обслуговування (надання соціальних послуг) Балаклійської міської ради Харківської області) премії не виплачуються працівникам за період тимчасової непрацездатності, перебування у відпустках, за час роботи з випробувальним терміном, а також премія не нараховується та не виплачується працівнику, який на дату нарахування премії є звільненим. У [PERSON] випробувальний термін складав 1 місяць. В лютому та березні 2024 року за 21 відпрацьований робочий день мінімальна заробітна плата [PERSON] відповідала законодавчо встановленому розміру мінімальної заробітної плати за цей період - не нижче 7 100 грн. В квітні-травні 2024 року розмір мінімальної заробітної плати було збільшено до 8 000 грн і [PERSON] за 22 відпрацьованих робочих дня отримав заробітну плату у розмірі 8 050,71 грн та 8 000 грн відповідно. В червні 2024 року [PERSON] було відпрацьовано 6 днів та виплачено 3 676,00 грн заробітної плати, лікарняні виплачені у липні та серпні. В липні 2024 року [PERSON] отримав лікарняні за червень у сумі 1 276,00 грн та заробітну плату за 2 відпрацьованих дні 1 971,65 грн. В серпні 2024 року [PERSON] відпрацював 17 днів, 6 днів перебував у відпустці без збереження заробітної плати, отримав виплату 2 552 грн за лікарняний у червні (всього по лікарняному у червні 2024 року 3 828 грн) та лікарняні за липень 2024 року у сумі 7 400,80 грн, заробітну плату 6 987,00 грн. У вересні 2024 року [PERSON] взагалі перебував у відпустці без збереження заробітної плати 6 днів, потім його було звільнено за заявою від 03.09.2024, зареєстрованою за № 190 (дата звільнення 06 вересня 2024 року). Отримана ним заробітна плата складала 3 616,06 грн (грошова компенсація за 14 календарних днів невикористаної основної щорічної відпустки за період роботи з 25.01.2024 до 06.06.2024). Частиною другою статті 3-1 Закону України "Про оплату праці" визначений вичерпний перелік виплат, які не враховуються при обчисленні розміру заробітної плати працівника для забезпечення її мінімального розміру. Це - доплати за роботу в несприятливих умовах праці та підвищеного ризику для здоров`я, за роботу в нічний та надурочний час, роз`їзний характер робіт, премії до святкових і ювілейних дат. Всі інші складові заробітної плати, які не перелічені в частині другій статті 3-1 цього Закону, мають враховуватись до мінімальної заробітної плати, у тому числі щомісячні премії. Суми середнього заробітку, які зберігаються за працівниками за час відпусток, виконання державних або громадських обов`язків, підвищення кваліфікації, службового відрядження, тимчасової непрацездатності, сум матеріальної допомоги, яка виплачується у розмірі середньої заробітної плати, вихідної допомоги та компенсації за невикористані відпустки, то зазначені виплати не є заробітною платою працівника, яку роботодавець виплачує йому за виконану роботу, а це виплати, які розраховуються згідно з положеннями Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.95 р. № 100, та Порядку обчислення середньої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення) для розрахунку виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 вересня 2001 року № 1266. Сума середнього заробітку не враховується до заробітної плати для забезпечення її мінімального рівня. Таким чином, заробітна плата [PERSON] відповідала законодавчо встановленому розміру мінімальної заробітної плати та складалась з посадового окладу, надбавки за складність, напруженість у роботі, премії та доплати до рівня мінімальної заробітної плати. 30.12.2024 позивач через канцелярію суду подав відповідь на відзив, де зазначив, що дані у довідці про доходи, наданій відповідачем, де зазначено суму нарахованої заробітної плати 58 626,50 грн, відрізняються від даних у довідці, яку надав позивач, де сума нарахованої заробітної плати становить 36 526,64 грн. Позивач вважає, що таким чином відповідач визнав факт недоплати позивачу заробітної плати частково в сумі 22 100 грн. Також позивач зазначив, що не отримував доплат у розмірі 20% від посадового окладу за складність, напруженість, і взагалі нічого не отримував крім окладу в сумі 4 058 грн та премії. У судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги, просив їх задовольнити з підстав, наведених у позовній заяві і відповіді на відзив. Представник відповідача у судове засідання не з`явилась, подала заяву про розгляд справи за її відсутності, у якій просила відмовити в задоволенні позову у повному обсязі з підстав, наведених у відзиві. Частиною 3 ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з частинами 1, 2, 5, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У справах про дискримінацію позивач зобов'язаний навести фактичні дані, які підтверджують, що дискримінація мала місце. У разі наведення таких даних доказування їх відсутності покладається на відповідача. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Заслухавши позивача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову з таких підстав. Судом встановлено, що на підставі наказу від 24 січня 2024 року № 9-К [PERSON] було прийнято на роботу до Територіального центру соціального обслуговування (надання соціальних послуг) Балаклійської міської ради Харківської області на посаду робітника з комплексного обслуговування і ремонту будинків 2 кваліфікаційного розряду відділення організації надання адресної натуральної та грошової допомоги з 25 січня 2024 року за основним місцем роботи з посадовим окладом 4 058,00 грн з випробувальним терміном один місяць. Із вказаним наказом [PERSON] ознайомлений під підпис 25.01.2024 (а.с. 14, 39). За даними довідки про доходи [PERSON] працював у Територіальному центрі соціального обслуговування (надання соціальних послуг) Балаклійської міської ради Харківської області з 25.01.2024 до 06.09.2024 на посаді робітника з комплексного обслуговування і ремонту будинків; форма працевлаштування: основне. За січень 2024 року [PERSON] було нараховано та виплачено 1 543,48 грн за 5 фактично відпрацьованих днів; за лютий 2024 року було нараховано та виплачено 7 100 грн за 21 фактично відпрацьований день; за березень 2024 року було нараховано та виплачено 7 728 грн за 21 фактично відпрацьований день; за квітень 2024 року було нараховано та виплачено 8 050,71 грн за 22 фактично відпрацьованих днів; за травень 2024 року було нараховано та виплачено 8 000 грн за 23 фактично відпрацьованих днів; за червень 2024 року було нараховано та виплачено 3 676 грн за 6 фактично відпрацьованих днів; за липень 2024 року було нараховано та виплачено 1 971,65 грн за 2 фактично відпрацьованих днів, в тому числі 1 276 грн лікарняних за червень за 29 днів тимчасової непрацездатності; за серпень 2024 року було нараховано та виплачено 16 940,32 грн за 17 фактично відпрацьованих днів, у тому числі лікарняні за червень 2 552 грн, лікарняні липня 7 400 грн, 6 днів у серпні [PERSON] перебував у відпустці без збереження заробітної плати; за вересень 2024 року було нараховано та виплачено 3 616,06 грн за 0 фактично відпрацьованих днів, 6 днів у вересні [PERSON] перебував у відпустці без збереження заробітної плати. Всього за період з 25.1.2024 до 06.09.2024 [PERSON] було нараховано та сплачено 58 626,50 грн (а.с. 48). З розрахункових листів [PERSON] за табельним № 208 встановлено: - у січні 2024 року його заробітна плата становила 1 543,48 грн (за 5 днів за тарифом 40 грн за 1 годину) та складалась з основного окладу в сумі 882,17 грн; за складність, напруженість у роботі в сумі 176,43 грн; доплати до мінімальної заробітної плати в сумі 484,88 грн; - в лютому 2024 року заробітна плата становила 7 100 грн (за 21 день за тарифом 168,20 грн за 1 годину) та складалась з основного окладу в сумі 4 058 грн; за складність, напруженість у роботі в сумі 811,60 грн; доплати до мінімальної заробітної плати в сумі 1 843,92 грн, премії щомісячної - 386,48 грн; - в березні 2024 року заробітна плата становила 7 728,28 грн та складалась з основного окладу в сумі 193 24 грн (за 1 день за тарифом 7,20 грн за 1 годину); основного окладу в сумі 2 738,57 грн (за 18 днів за тарифом 144,60 грн за 1 годину); основного окладу в сумі 386,48 грн (за 2 дні за тарифом 15,40 грн за 1 годину); за складність, напруженість у роботі в сумі 38,65 грн (за 1 день за тарифом 7,20 грн за 1 годину); за складність, напруженість у роботі в сумі 547,71 грн (за 18 днів за тарифом 144,60 грн за 1 годину); за складність, напруженість у роботі в сумі 77,30 грн (за 2 дні за тарифом 15,40 грн за 1 годину); доплати за нічні в сумі 428,04 грн (за тарифом 64 грн за 1 годину), премії щомісячної - 3 318,29 грн (за 21 день за тарифом 167,20 грн за 1 годину); - в квітні 2024 року заробітна плата становила 8 050,71 грн та складалась з основного окладу в сумі 435,68 грн (за 3 дні за тарифом 24,60 грн за годину); основного окладу в сумі 3 504,64 грн (за 19 днів за тарифом 151,80 грн за годину); за складність, напруженість у роботі в розмірі 20 відсотків в сумі 87,14 грн (за 3 дні за тарифом 24,60 грн за годину); за складність, напруженість у роботі в розмірі 20 відсотків в сумі 700,93 грн (за 19 днів за тарифом 151,80 грн за годину); доплати до мінімальної заробітної плати в сумі 1 301,45 грн (за 22 дні за тарифом 176,40 грн за годину); доплати за нічні в розмірі 35 відсотків в сумі 50,71 грн; премії щомісячної в розмірі 50 відсотків в сумі 1 970,16 грн (за 22 дні за тарифом 176,40 грн за годину); - у травні 2024 року заробітна плата становила 8 000 грн (за 23 дні за тарифом 183,60 грн за годину) та складалась з основного окладу в сумі 4 058 грн; за складність, напруженість у роботі в розмірі 20 відсотків в сумі 811,60 грн; доплати до мінімальної заробітної плати в сумі 1 101,40 грн; премії щомісячної в розмірі 50 відсотків в сумі 2 029 грн; - у червні 2024 року заробітна плата становила 3 676 грн (за 6 днів) та складалась з основного окладу в сумі 1 217,40 грн; за складність, напруженість у роботі в розмірі 20 відсотків в сумі 243,48 грн; доплати до мінімальної заробітної плати в сумі 330,42 грн; лікарняного за перші 5 днів в умі 1 276 грн; премії щомісячної в розмірі 50 відсотків в сумі 608,70 грн; - у липні 2024 року заробітна плата становила 1 971,32 грн та складалась з лікарняних після 5 днів в сумі 1 276 грн (за 5 днів); основного окладу в сумі 352,87 грн (за 2 дні); за складність, напруженість у роботі в розмірі 20 відсотків в сумі 70,57 грн; доплати до мінімальної заробітної плати в сумі 95,77 грн; премії щомісячної в розмірі 50 відсотків в сумі 176,44 грн; - у серпні 2024 року заробітна плата становила 16 940,32 грн та складалась з лікарняних за перші 5 днів в сумі 1 276 грн (за 5 днів); лікарняних після 5 днів в сумі 1 276 грн (за 5 днів); лікарняного після 5 днів в сумі 2 552 грн (за 10 днів); лікарняних після 5 днів в сумі 4 848,80 грн; основного окладу в сумі 3 135,73 грн (за 17 днів); за складність, напруженість у роботі в розмірі 20 відсотків в сумі 627,15 грн (за 17 днів); індексації заробітної плати в сумі 88,91 грн; премії щомісячної в розмірі 100 відсотків в сумі 3 135,73 грн (за 17 днів); розрахунковий лист містить інформацію, що 6 днів [PERSON] перебував у відпустці без збереження заробітної плати; - у вересні 2024 року заробітна плата становила 3 616,06 грн та складалась з компенсації за відпустку тривалістю 14 днів в сумі 3 616,06 грн (а.с. 45-47). Зазначені обставини та фактичне отримання позивачем заробітної плати також підтверджується наданою ним випискою по його банківській картці про рух грошових коштів (а.с. 77-78). На своє звернення від 07.10.2024 [PERSON] отримав відповідь від Територіального центру соціального обслуговування (надання соціальних послуг) Балаклійської міської ради Харківської області , що за період роботи йому було нараховано премію за період 25.02.2024 - 29.02.2024 в розмірі 50% посадового окладу, за період 01.03.2024 - 31.03.2024 в розмірі 100% посадового окладу, за період 01.04.2024 - 31.07.2024 в розмірі 50% посадового окладу, за період з 01.08.2024 - 31.08.2024 в розмірі 100% посадового окладу (а.с. 8). На підставі наказу від 03.09.2024 № 90-К [PERSON] було звільнено з посади робітника з комплексного обслуговування і ремонту будинків 2 кваліфікаційного розряду відділення організації надання адресної натуральної та грошової допомоги 06 вересня 2024 року за його заявою за угодою сторін (а.с. 14, 40, 41). Відповідно до статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом. Згідно з ч. 3 ст. 94 КЗпП України питання державного і договірного регулювання оплати праці, прав працівників на оплату праці та їх захисту визначається цим Кодексом, Законом України "Про оплату праці" та іншими нормативно-правовими актами. Мінімальна заробітна плата - це встановлений законом мінімальний розмір оплати праці за виконану працівником місячну (годинну) норму праці. Мінімальна заробітна плата встановлюється одночасно в місячному та погодинному розмірах. Розмір мінімальної заробітної плати встановлюється і переглядається відповідно до статей 9 і 10 Закону України "Про оплату праці" та не може бути нижчим від розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Мінімальна заробітна плата є державною соціальною гарантією, обов`язковою на всій території України для підприємств, установ, організацій усіх форм власності і господарювання та фізичних осіб, які використовують працю найманих працівників, за будь-якою системою оплати праці. Заробітна плата підлягає індексації у встановленому законодавством порядку (ст. 95 КЗпП України). Статтею 96 КЗпП України визначено, що схема посадових окладів (тарифних ставок) працівників установ, закладів та організацій, що фінансуються з бюджету, формується на основі: мінімального посадового окладу (тарифної ставки), встановленого Кабінетом Міністрів України; міжпосадових (міжкваліфікаційних) співвідношень розмірів посадових окладів (тарифних ставок) і тарифних коефіцієнтів. Мінімальний посадовий оклад (тарифна ставка) встановлюється у розмірі, не меншому за прожитковий мінімум, встановлений для працездатних осіб на 1 січня календарного року. За змістом ч. 2 ст. 97 КЗпП України форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні сітки, ставки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами, установами, організаціями самостійно у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною та галузевими (регіональними) угодами. Відповідно до ст. 1 Закону України "Про оплату праці" від 24 березня 1995 року № 108/95-ВР, заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу. Розмір заробітної плати залежить від складності та умов виконуваної роботи, професійно-ділових якостей працівника, результатів його праці та господарської діяльності підприємства. Статтею 2 Закону України "Про оплату праці" визначено, що структуру заробітної плати становлять: - основна заробітна плата. Це винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов`язки). Вона встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців; - додаткова заробітна плата. Це винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці. Вона включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій; - інші заохочувальні та компенсаційні виплати. До них належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, виплати в рамках грантів, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми. Згідно зі ст. 3-1 ЗУ "Про оплату праці" розмір заробітної плати працівника за повністю виконану місячну (годинну) норму праці не може бути нижчим за розмір мінімальної заробітної плати. При обчисленні розміру заробітної плати працівника для забезпечення її мінімального розміру не враховуються доплати за роботу в несприятливих умовах праці та підвищеного ризику для здоров`я, за роботу в нічний та надурочний час, роз`їзний характер робіт, премії до святкових і ювілейних дат. Якщо нарахована заробітна плата працівника, який виконав місячну норму праці, є нижчою за законодавчо встановлений розмір мінімальної заробітної плати, роботодавець проводить доплату до рівня мінімальної заробітної плати, яка виплачується щомісячно одночасно з виплатою заробітної плати. Якщо розмір заробітної плати у зв`язку з періодичністю виплати її складових є нижчим за розмір мінімальної заробітної плати, проводиться доплата до рівня мінімальної заробітної плати. Згідно з частинами 1, 2 статті 15 Закону України "Про оплату праці", форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні сітки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною, галузевими (міжгалузевими) і територіальними угодами. У разі, коли колективний договір на підприємстві не укладено, роботодавець зобов`язаний погодити ці питання з виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником), що представляє інтереси більшості працівників, а у разі його відсутності - з іншим уповноваженим на представництво органом. Конкретні розміри тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок робітникам, посадових окладів службовцям, а також надбавок, доплат, премій і винагород встановлюються з урахуванням вимог, передбачених частиною першою цієї статті. Відповідно до п. 2 Наказу 05.10.2005 № 308/51,9 зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17 жовтня 2005 р. за № 1209/11489, "Про впорядкування умов оплати праці працівників закладів охорони здоров`я та установ соціального захисту населення" керівникам закладів охорони здоров`я та установ соціального захисту населення в межах фонду заробітної плати необхідно установити працівникам посадові оклади (тарифні ставки), доплати та надбавки, виходячи з розмірів, передбачених цими Умовами. Підпунктом 12 пункту 2.2.22 Умов оплати праці працівників закладів охорони здоров`я та установ соціального захисту населення, затверджених Наказом Міністерства праці та соціальної політики України, Міністерства охорони здоров`я України 05.10.2005 № 308/519 робітникам з комплексного обслуговування й ремонту будинків 2 кваліфікаційного розряду встановлено 4 (четвертий) тарифний розряд. Відповідно до Положення про преміювання працівників Територіального центру соціального обслуговування (надання соціальних послуг) Балаклійської міської ради Харківської області (Додаток 4 до Колективного договору Територіального центру соціального обслуговування (надання соціальних послуг) Балаклійської міської ради Харківської області на 2021-2025 роки, затвердженого 03.09.2021 директором Територіального центру соціального обслуговування (надання соціальних послуг) Балаклійської міської ради Харківської області та погодженого Головою Ради трудового колективу Територіального центру соціального обслуговування (надання соціальних послуг) Балаклійської міської ради Харківської області) премії не виплачуються працівникам за період тимчасової непрацездатності, перебування у відпустках, за час роботи з випробувальним терміном, а також премія не нараховується та не виплачується працівнику, який на дату нарахування премії є звільненим. З аналізу вищенаведених положень чинного законодавства України вбачається, що, доплата до мінімальної заробітної плати - це частина фонду оплати праці, а саме фонду додаткової зарплати та якщо заробіток за вищевказаними складовими протягом місяця нижче від мінімальної зарплати. Як встановлено судом, [PERSON] було прийнято на роботу до Територіального центру соціального обслуговування (надання соціальних послуг) Балаклійської міської ради Харківської області на посаду робітника з комплексного обслуговування і ремонту будинків 2-го кваліфікаційного розряду відділення організації надання адресної натуральної та грошової допомоги з 25 січня 2024 року за основним місцем роботи з посадовим окладом 4 058,00 грн з випробувальним терміном один місяць. Із вказаним наказом [PERSON] ознайомлений під підпис 25.01.2024. Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2002 № 1298 "Про оплату праці працівників на основі Єдиного тарифної сітки розрядів і коефіцієнтів з оплати праці працівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери" та постанови Кабінету Міністрів України від 12.01.2024 № 23 "Деякі питання оплати праці працівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери" [PERSON] було встановлено посадовий оклад 4-го тарифного розряду. У відповідності до ст. 7 ЗУ "Про Державний бюджет України на 2024 рік" з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб установлено в розмірі 3 028 гривень. Мінімальну заробітну плату встановлено у місячному розмірі: з 1 січня - 7 100 гривень, з 1 квітня - 8 000 гривень; у погодинному розмірі: з 1 січня - 42,6 гривні, з 1 квітня - 48 гривень. З матеріалів справи вбачається, що у січні 2024 року позивачу було нараховано доплату до мінімальної заробітної плати в розмірі 484,88 грн, у лютому 2024 року - 1 843,92 грн, у квітні 2024 року - 1 301,45 грн, у травні 2024 року - 1 101,40 грн, у червні 2024 року - 330,42 грн, у липні 2024 року - 95,77 грн. У березні та серпні 2024 року доплата до мінімальної заробітної плати не проводилась у відповідності до ст. 3-1 ЗУ "Про оплату праці", оскільки нарахована заробітна плата перевищувала встановлену законодавством мінімальну заробітну плату. Доводи позивача щодо різниці у сумі нарахованої заробітної плати у довідках суд вважає безпідставними, оскільки довідка, надана позивачем містить дані про доходи позивача за період з лютого 2024 року до липня 2024 року включно, а у довідці про доходи, наданій відповідачем, зазначений період з січня 2024 року до вересня 2024 року, тобто весь період роботи позивача у Територіальному центрі соціального обслуговування (надання соціальних послуг) Балаклійської міської ради Харківської області. Суд також вважає безпідставними доводи позивача про те, що фактично ним були отримані значно менші суми заробітної плати, ніж зазначено у довідці про доходи, чим було порушено його права, з огляду на таке. Як убачається з розрахункових листів, щомісячно із нарахованої суми заробітної плати позивача здійснювалися відрахування у виді обов`язкових внесків і платежів (податок з доходів, військовий збір тощо), аліментів, виплат за виконавчими листами, добровільних внесків, а тому сума фактично отриманих грошових коштів позивачем відрізняється від суми нарахованої заробітної плати. Обґрунтовуючи позовні вимоги про стягнення несплаченої доплати до мінімальної заробітної плати, позивач зазначає, що йому не було здійснено вказану доплату у належному розмірі, а мінімальна заробітна плата сплачувалась за рахунок виплати премій та надбавок за складність і напруженість. У статті 3-1 ЗУ "Про оплату праці" визначено вичерпний перелік доплат, які не враховуються при обчисленні розміру заробітної плати працівника для забезпечення її мінімального розміру. При цьому щомісячні премії та надбавки за складність і напруженість до цього переліку не входять. Право позивача на отримання доплат до мінімальної заробітної плати, за захистом якого він звернувся до суду, не було порушено відповідачем. Зазначені доплати проводилися відповідачем у встановленому законом розмірі і порядку. Позивач був ознайомлений під підпис з наказом про прийняття його на роботу, тобто йому було відомо розмір встановленого йому посадового окладу і він погоджувався з таким його розміром, оскільки протягом більш ніж вісім місяці виконував свої службові обов`язки. Отже, як встановлено в судовому засіданні, фактично спір між сторонами виник, у тому числі через те, що позивач помилково ототожнює такі поняття як "заробітна плата" і "посадовий оклад". Як було зазначено вище, посадовий оклад є складовою заробітної плати і встановлюється у розмірі, не меншому за прожитковий мінімум, встановлений для працездатних осіб на 1 січня календарного року, тобто у 2024 році - не менше ніж 3 028 грн. Беручи до уваги вищенаведене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог про стягнення з відповідача на користь позивача несплаченої доплати до рівня мінімальної заробітної плати в сумі 25 794 грн за період з лютого 2024 року до серпня 2024 року, а тому у задоволенні позову необхідно відмовити. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення у справі "Проніна проти України", № 63566/00, параграф 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскільки суд залишає без задоволення позов позивача, звільненого від сплати судового збору відповідно до п. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", підстави для розподілу судових витрат між сторонами відповідно до ст. 141 ЦПК України відсутні, а самі судові витрати компенсуються за рахунок держави.

Outcome: dismissed