Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-23 00:00:00

В березні 2023 року Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» звернулось до суду з позовом до [PERSON] в якому просить суд стягнути з відповідача на свою користь заборгованість за кредитним договором б/н від 28.08.2009 в сумі 72 809,31 грн. та судові витрати по справі. Позов мотивовано тим, що згідно договору № б/н від 28.08.2009 відповідачу було надано кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. У зв`язку з порушеннями зобов`язань за кредитним договором та з урахуванням внесених коштів на погашення заборгованості, станом на 29.01.2023 заборгованість за кредитним договором склала - 72 809,31 грн, з якої 59556,01 грн - заборгованість за тілом кредиту, 13 253, 30 грн - заборгованість по відсотках. Ухвалою від 30.03.2023 відкрито спрощене позовне провадження у даній справі (суддя [PERSON] ). Ухвалою від 12.01.2024 витребувано докази у справі (суддя [PERSON]). Ухвалою від 27.03.2024 справа прийнята до провадження судді Зінченко А.С. у зв`язку зі звільненням судді [PERSON] 13.02.2024 (15.02.2024 поштою) представником позивача на виконання ухвали суду надано письмові докази та відповідь, відповідно до якої зазначено. З приводу періоду за який проведено нарахування відсотків за кредитним договором, повідомляємо, що початком такого періоду є дата на яку клієнт прострочив взяті на себе зобов`язання, по сплаті щомісячного платежу, кінцем вищезазначеного періоду є кінцева дата розрахунку заборгованості. Стосовно результатів службового розслідування за фактом шахрайських дій у відношенні клієнта [PERSON] , повідомляємо наступне. Перевіркою встановлено, що клієнт [PERSON] , [INFO] , id [NUMBER] , ІПН [NUMBER] , електронний паспорт [NUMBER] виданий 01.11.2021 органом 5115, зареєстрованій: [ADDRESS] , має прострочені заборгованості перед банком, перебуває в списку обмежень з кодифікатором 1.21 (боржники), 1.29 (клієнти, по яким проводилась претензійно-позовна робота). Переглядом кореспонденції по клієнту [PERSON] встановлено, що звернення щодо факту шахрайства, який мав місце 08.05.2022, від клієнта до Банку не надходили, та в роботу СБ не передавались. Діалоги клієнта [PERSON] з співробітниками Банку відсутні. Також, встановлено надходження до банку постанови прокурора Павлоградської окружної прокуратури про тимчасовий доступ до речей та документів, які містять охоронювану законом таємницю, від 19.06.2023. Вказана постанова винесена по кримінальному провадженню № 12023041370001012 від 02.06.2023 за ч. 4 ст. 185 КК України, розпочатій за заявою клієнта [PERSON] , і яка перебувала у провадженні СВ Павлоградського РВП ГУНП у Дніпропетровській обл. (ВК, референс 230626PBNKI000000053813). Відповідно до вказаної постанови, [PERSON] у своїй заяві про скоєне правопорушення повідомила поліцію про те, що у зв`язку з воєнним станом вона виїхала з України до Австрії, де і перебувала до 19.05.2023. У чаті для біженців у месенджері Telegram, [PERSON] знайшла повідомлення про фінансову допомогу. Для її отримання, [PERSON] надала невідомій особі фото свого паспорту та номер картки [NUMBER] . Вказана особа у переписці надіслала [PERSON] посилання privat24.o-pay.pro, по якому переходила [PERSON] . Потім вона зрозуміла, що це були шахраї, тому зайшла у додаток Приват24 і почала блокувати картки, але з кредитної картки були зняті кошти. Додзвонитись до оператора на номер 3700 вона не змогла, тому через додаток Приват24 [PERSON] були подані заявки на повернення кошті по чотирьом переказам, які вона не проводила. Переглядаючи дані у її акаунті Приват24, [PERSON] виявлено сторонній пристрій з активною сесією. Кошти на загальну суму 52 289,12 грн. були списані з її віртуальної картки [NUMBER] . У ході перевірки отриманої інформації встановлено, що станом на 08.05.2022 [PERSON] в особистому користуванні мала кредитну картку [NUMBER] (для авторизації в банку використовувався номер мобільного [NUMBER] , який не змінювався). Аналізом руху коштів по картковим рахункам клієнта [PERSON] встановлено, що 08.05.2022 з її картки [NUMBER] здійснені перекази грошових коштів на загальну суму 50 278 грн. (комісія 2 011,12 грн.), а саме: - о 12:34:18 на суму 9 900 грн. (комісія 396 грн.); - о 12:36:40 на суму 15 200 грн. (комісія 608 грн.); - о 12:35:31 на суму 25 000 грн. (комісія 1000 грн.); - о 12:39:16 на суму 178 грн. (комісія 7,12 грн.). Переглядом даних операцій по картці [NUMBER] клієнта [PERSON] встановлено, що перекази здійснено з ручним вводом даних картки (номеру картки, терміну дії та CVV-коду), з підтвердженням 3-D Secure, через термінал 410245 АТ "ПУМБ", а також - термінал 406659 АТ "Сенс Банк" (переказ на суму 178 грн.), тому відслідкувати подальший рух коштів не надалося можливим. Крім того, у ході перевірки було подано заявку вибірка Web (SIMMON, Дані про мобільні пристрої та географічні координати їх роботи, реф. заявки 240201RQ792019). Аналізом пристроїв, з яких здійснювались входи в акаунт Приват24 клієнта [PERSON] , встановлено, що 08.05.2022 були здійснені входи з пристроїв: - о 12:05:34 IPHONE10,2 (IMEI [NUMBER]), ІРадреса [NUMBER] (АТ "Киевстар", Зелене) (A1 Telekom Austria AG, Австрія, Мельк); - о 12:05:09 PERSONAL COMPUT MOZILLA/5.0 (MACINTOSH; INTEL MAC OS X 10_15_6) APPLEWEBKIT/605.1.15 (KHTML, ІР-адреса [NUMBER] (A1 Telekom Austria AG, Австрія, Мельк); - о 12:05:07 SM-A530F|SAMSUNG (IMEI [NUMBER]), ІР-адреса [NUMBER] (АТ "Київстар", Одеса). Статистика змін акаунту Приват24 клієнта [PERSON] свідчить про зміну паролю, який мав місце після проведенням шахрайських операцій по картковому рахунку [PERSON] , проведеному особисто клієнтом в додатку Приват24 IOS з пристрою Iphone. У ході перевірки було подано заявку вибірка Web (ZMNPIN, Інформація про зміну ПІН-коду, реф. заявки 240201RQ792260). Відповідно до отриманих даних, 08.05.2022 о 12:27:43, після входу в акаунт Приват24 клієнта [PERSON] з нетипового пристрою, та проведенням шахрайських операцій, був змінений PIN-код до картки [NUMBER] . Слід зазначити, що вхід в акаунт Приват24 клієнта [PERSON] здійснено з різних пристроїв за короткий інтервал часу, з коректним вводом логіну та паролю (фінансовий номер клієнта не мінявся, сім картка не перевипускалася). Зібрані у ході перевірки дані свідчать про те, що несанкціонований вхід в акаунт Приват24 клієнта [PERSON] став можливим через компрометацію клієнтом конфіденційних даних (фінансовий номер не змінювався, вхід в акаунт Приват24 здійснено шляхом коректного вводу логіну, паролю). Компрометація конфіденційних даних, виникла внаслідок переходу клієнта за фішинговими посиланнями в мережі інтернет, з подальшим внесенням вказаних даних (номеру картки, терміну дії та CVV, даних Приват24) у відповідну форму. Використовуючи вказані дані, зловмисники отримали доступ до акаунту клієнта [PERSON] та здійснили несанкціоновані шахрайські операції по картковому рахунку клієнта. В результаті шахрайських дій, зловмисники заволоділи грошовими коштами клієнта [PERSON] на загальну суму 50 278 грн. 15.05.2024 представником відповідача подано пояснення по справі в яком зазначено наступне. Відповідач є держателем платіжної карти [NUMBER] . 08.05.2022 з її віртуальної картки [NUMBER] відбулось несанкціоноване зняття грошових коштів на загальну суму 52 289,12 грн а саме: - о 12:34:18 на суму 9 900 грн. (комісія 396 грн.); - о 12:36:40 на суму 15 200 грн. (комісія 608 грн.); - о 12:35:31 на суму 25 000 грн. (комісія 1000 грн.); - о 12:39:16 на суму 178 грн. (комісія 7,12 грн.). Відповідач в категоричній формі стверджує, що 08.05.2022 віртуальної карти [NUMBER] на своє ім`я не замовляла та не отримувала, ніколи і нікому свої дані і паролі не повідомляла і не підтверджувала свій вхід та транзакції, жодного товару та послуг не замовляла. 08.05.2022 виявивши безпідставне списання коштів [PERSON] в той же день повідомила про цей факт банк та звернулась до правоохоронних органів. Відповідач протягом більше як 5 років користується номером телефону [NUMBER] , який не змінювався і завжди використовувався для підтвердження в Приват24, користування цим номером підтверджено позивачем в позовній заяві. Телефонний номер [NUMBER] [PERSON] не належить, для авторизації нею не використовувався. Він належить іншій невідомій особі. Діалог щодо несанкціонованого зняття коштів відповідач вела з фахівцями банку онлайн 08.05.2022 у застосунку Приват24. Службове розслідування за її заявами не проведено. За зверненням відповідача триває кримінальне провадження № 12023041370001012 від 02.06.2023 за ч. 4 ст. 185 КК України про те, що невідомі особи викрали грошові кошти в сумі 52 289,12 грн. Відповідач не була ознайомлена з Умовами та правилами надання банківських послуг, правилами користування платіжною картою, тарифами банку, позивачем не надано належного розрахунку. Вважає, що позивач не довів належними та допустимими доказами, що відповідач своїми діями чи бездіяльністю сприяла втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, вона жодним чином зазначеним діям не сприяла та дані не передавала. В задоволенні позову просить відмовити в повному обсязі. У судове засідання сторони не з`явилися, представник позивача не з`явився, у позовній заяві просив суд в разі неявки відповідача в судове засідання, розглянути справу за відсутності представника банку, не заперечував проти винесення заочного рішення. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Як визначено у ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є, договори та інші правочини. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні. Згідно із статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має права на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Статтею 16 ЦК України визначено способи захисту цивільних прав та інтересів судом. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Як убачається з матеріалів справи відповідач звернулася до позивача з метою отримання банківських послуг у зв`язку із чим нею підписано заяву від 17.09.2009 та довідку з умовами використання картки «Універсальна, 58 днів пільгового періоду», де зазначені проценти за користування коштами, в результаті відповідач отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок, отримала кредитну карта [NUMBER] . Позивач зазначає, що відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом із "Умовами та правилами надання банківських послуг" та "Тарифами Банку", які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, складає між ним та банком Договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. Відповідно до довідки АТ КБ «Приватбанк» від 26.01.2024 за кредитним договором, підписаним [PERSON] , було видано наступні кредитні картки: [NUMBER] - 28.08.2009, термін дії 08/15 - карта універсальна; [NUMBER] - 23.11.2015, термін дії 03/19- карта універсальна; [NUMBER] - 02.03.2016, термін дії 05/19- карта універсальна Голд; [NUMBER] - 06.10.2016, термін дії 05/20- карта універсальна Голд; [NUMBER] - 03.09.2020, термін дії 04/24- карта універсальна Голд; [NUMBER] - 08.05.2022, термін дії 03/26 - віртуальна карта універсальна Голд. Відповідно до розрахунку заборгованості, наданого позивачем станом на 29.01.2023 заборгованість за кредитним договором склала - 72 809,31 грн, з якої 59556,01 грн - заборгованість за тілом кредиту, 13 253, 30 грн - заборгованість по відсотках. Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Як убачається з наданих до суду виписок за договором № б/н на ім`я [PERSON] за період 01.01.1999-25.01.2024 та результатів службового розслідування АТ КБ «ПриватБанк» відповідача [PERSON] є активним користувачем фінансових послуг АТ КБ «ПриватБанк», в період з 2010-2023 років користувалась кредитними коштами, заборгованість погашала в пільговий період, у зв`язку з чим їй не нараховувались проценти відповідно до умов кредитного договору карти універсальна, до 08.05.2022 користувалась картками: [NUMBER] - 28.08.2009, термін дії 08/15 - карта універсальна; [NUMBER] - 23.11.2015, термін дії 03/19- карта універсальна; [NUMBER] - 02.03.2016, термін дії 05/19- карта універсальна Голд; [NUMBER] - 06.10.2016, термін дії 05/20- карта універсальна Голд; [NUMBER] - 03.09.2020, термін дії 04/24- карта універсальна Голд. Та станом на 07.05.2022 її поточна заборгованість за кредитним договором складала 7088,63 грн. Відповідно до досліджених матеріалів справи віртуальна карта універсальна Голд [NUMBER] була оформлена 08.05.2022, та з неї 08.05.2022 було здійснено чотири операції переказу коштів: - о 12:34:18 на суму 9 900 грн. (комісія 396 грн.); - о 12:36:40 на суму 15 200 грн. (комісія 608 грн.); - о 12:35:31 на суму 25 000 грн. (комісія 1000 грн.); - о 12:39:16 на суму 178 грн. (комісія 7,12 грн.) та поповнення мобільного на суму 165,64 грн. Інші списання коштів за карти здійснювались банком автоматично на списання відсотків та заборгованості. Крім того було здійснено погашення обов`язкового платежу з картки [NUMBER] на загальну суму 810,80 грн. Відповідач зазначає, що 08.05.2022 з її віртуальної картки [NUMBER] відбулось несанкціоноване зняття грошових коштів на загальну суму 52 289,12 грн. За даним фактом 02.06.2023 були внесені відомості до ЄРДР № 12023041370001012 від 02.06.2023 за ч. 4 ст. 185 КК України про те, що невідомі особи викрали грошові кошти в сумі 52 289,12 грн. Відповідно до копії заяви відповідача до поліції від 11.05.2022, [PERSON] звернулась з заявою про кримінальне правопорушення саме щодо того, що 08.05.2022 з її віртуальної картки [NUMBER] відбулось несанкціоноване зняття грошових коштів на загальну суму 52 289,12 грн.На час розгляду справи інформація щодо результатів кримінального провадження відсутня. За результатами службового розслідування за фактом шахрайських дій у відношенні клієнта [PERSON] АТ БК «Приватбанк» повідомлено про надходження до банку постанови прокурора Павлоградської окружної прокуратури про тимчасовий доступ до речей та документів, які містять охоронювану законом таємницю, від 19.06.2023. Вказана постанова винесена по кримінальному провадженню № 12023041370001012 від 02.06.2023 за ч. 4 ст. 185 КК України, розпочатій за заявою клієнта [PERSON] , і яка перебувала у провадженні СВ Павлоградського РВП ГУНП у Дніпропетровській обл. (ВК, референс 230626PBNKI000000053813). Відповідно до вказаної постанови, [PERSON] у своїй заяві про скоєне правопорушення повідомила поліцію про те, що у зв`язку з воєнним станом вона виїхала з України до Австрії, де і перебувала до 19.05.2023. У чаті для біженців у месенджері Telegram, [PERSON] знайшла повідомлення про фінансову допомогу. Для її отримання, [PERSON] надала невідомій особі фото свого паспорту та номер картки [NUMBER] . Вказана особа у переписці надіслала [PERSON] посилання privat24.o-pay.pro, по якому переходила [PERSON] . Потім вона зрозуміла, що це були шахраї, тому зайшла у додаток Приват24 і почала блокувати картки, але з кредитної картки були зняті кошти. Додзвонитись до оператора на номер 3700 вона не змогла, тому через додаток Приват24 [PERSON] були подані заявки на повернення коштів по чотирьом переказам, які вона не проводила. Переглядаючи дані у її акаунті Приват24, [PERSON] виявлено сторонній пристрій з активною сесією. Кошти на загальну суму 52 289,12 грн. були списані з її віртуальної картки [NUMBER] . У ході перевірки отриманої інформації встановлено, що станом на 08.05.2022 [PERSON] в особистому користуванні мала кредитну картку [NUMBER] (для авторизації в банку використовувався номер мобільного [NUMBER] , який не змінювався). Аналізом руху коштів по картковим рахункам клієнта [PERSON] встановлено, що 08.05.2022 з її картки [NUMBER] здійснені перекази грошових коштів на загальну суму 50 278 грн. (комісія 2 011,12 грн.), а саме: - о 12:34:18 на суму 9 900 грн. (комісія 396 грн.); - о 12:36:40 на суму 15 200 грн. (комісія 608 грн.); - о 12:35:31 на суму 25 000 грн. (комісія 1000 грн.); - о 12:39:16 на суму 178 грн. (комісія 7,12 грн.). Переглядом даних операцій по картці [NUMBER] клієнта [PERSON] встановлено, що перекази здійснено з ручним вводом даних картки (номеру картки, терміну дії та CVV-коду), з підтвердженням 3-D Secure, через термінал 410245 АТ "ПУМБ", а також - термінал 406659 АТ "Сенс Банк" (переказ на суму 178 грн.), тому відслідкувати подальший рух коштів не надалося можливим. Крім того, у ході перевірки було подано заявку вибірка Web (SIMMON, Дані про мобільні пристрої та географічні координати їх роботи, реф. заявки 240201RQ792019). Аналізом пристроїв, з яких здійснювались входи в акаунт Приват24 клієнта [PERSON] , встановлено, що 08.05.2022 були здійснені входи з пристроїв: - о 12:05:34 IPHONE10,2 (IMEI [NUMBER]), ІРадреса [NUMBER] (АТ "Киевстар", Зелене) (A1 Telekom Austria AG, Австрія, Мельк); - о 12:05:09 PERSONAL COMPUT MOZILLA/5.0 (MACINTOSH; INTEL MAC OS X 10_15_6) APPLEWEBKIT/605.1.15 (KHTML, ІР-адреса [NUMBER] (A1 Telekom Austria AG, Австрія, Мельк); - о 12:05:07 SM-A530F|SAMSUNG (IMEI [NUMBER]), ІР-адреса [NUMBER] (АТ "Київстар", Одеса). Статистика змін акаунту Приват24 клієнта [PERSON] свідчить про зміну паролю, який мав місце після проведенням шахрайських операцій по картковому рахунку [PERSON] , проведеному особисто клієнтом в додатку Приват24 IOS з пристрою Iphone. У ході перевірки було подано заявку вибірка Web (ZMNPIN, Інформація про зміну ПІН-коду, реф. заявки 240201RQ792260). Відповідно до отриманих даних, 08.05.2022 о 12:27:43, після входу в акаунт Приват24 клієнта [PERSON] з нетипового пристрою, та проведенням шахрайських операцій, був змінений PIN-код до картки [NUMBER] . Слід зазначити, що вхід в акаунт Приват24 клієнта [PERSON] здійснено з різних пристроїв за короткий інтервал часу, з коректним вводом логіну та паролю (фінансовий номер клієнта не мінявся, сім картка не перевипускалася). Зібрані у ході перевірки дані свідчать про те, що несанкціонований вхід в акаунт Приват24 клієнта [PERSON] став можливим через компрометацію клієнтом конфіденційних даних (фінансовий номер не змінювався, вхід в акаунт Приват24 здійснено шляхом коректного вводу логіну, паролю). Компрометація конфіденційних даних, виникла внаслідок переходу клієнта за фішинговими посиланнями в мережі інтернет, з подальшим внесенням вказаних даних (номеру картки, терміну дії та CVV, даних Приват24) у відповідну форму. Використовуючи вказані дані, зловмисники отримали доступ до акаунту клієнта [PERSON] та здійснили несанкціоновані шахрайські операції по картковому рахунку клієнта. В результаті шахрайських дій, зловмисники заволоділи грошовими коштами клієнта [PERSON] на загальну суму 50 278 грн. У постанові Верховного Суду від 02 жовтня 2019 року у справі № 182/3171/16-ц вказано, що: "у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 342/180/17 (провадження № 14-131цс19) відступлено від висновку Верховного Суду України щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладений у раніше прийнятій постанові від 24 вересня 2014 року (провадження № 6-144цс14) та зроблено висновок, що "у переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ КБ "ПриватБанк"). Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. У разі укладення договору кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє приватне (цивільне) право повністю або частково. Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж приватні (цивільні) права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких приватних (цивільних) прав (інтересів) позивач звернувся до суду. Відсутність порушеного, невизнаного або оспореного відповідачем приватного (цивільного) права (інтересу) позивача є самостійною підставою для відмови в позові (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 15 березня 2023 року в справі № 753/8671/21 (провадження № 61-550св22). Як свідчить тлумачення статті 526 ЦК України цивільне законодавство містить загальні умови виконання зобов`язання, що полягають у його виконанні належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Це правило є універсальним і підлягає застосуванню як до виконання договірних, так і недоговірних зобов`язань. Недотримання умов виконання призводить до порушення зобов`язання. У постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15 зазначено, що: "відповідно до пунктів 6.7, 6.8 Положення № 223 банк у разі здійснення недозволеної або некоректно виконаної платіжної операції, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися або які були виконані некоректно, негайно відшкодовує платнику суму такої операції та, за необхідності, відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 лютого 2018 року в справі № 552/2819/16-ц (провадження № 61-1396св18) вказано, що: "користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Такий правовий висновок сформульовано в постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15. Наведені правила визначають предмет дослідження та відповідним чином розподіляють між сторонами тягар доведення, а отже, встановленню підлягають обставини, що беззаперечно свідчитимуть, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції від його імені. В разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів. Відповідно до пункту 9 розділу VI Положення про порядок емісії електронних платежів засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705, користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України). Також у постанові КЦС ВС від 07 листопада 2022 року у справі №751/5017/20 зазначено: «Лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для його притягнення до цивільно-правової відповідальності.». Зазначені норми є спеціальними для спірних правовідносин. Таким чином, користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій у разі відсутності доказів сприяння ним втраті, використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 17 червня 2021 року у справі № 759/4025/19, від 03 жовтня 2022 року у справі № 387/746/18. Відповідно до ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Відповідно до положень ч. 1, 3 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, суд виходить з того, що АТ КБ «ПриватБанк» не підтвердив належними і допустимими доказами обставин, які б безспірно доводили, що відповідач [PERSON] як користувач кредитної картки, своїми діями чи бездіяльністю сприяла у доступі до відомостей по кредитній картці, її особовому рахунку, акаунту чи мобільного додатку «Приват-24», незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дала змогу ініціювати оформлення віртуальної кредитної карти 08.05.2022 та витрачання кредитних коштів невідомими особами у загальній сумі 52289,12 грн. Так як судом встановлено, що 08.05.2022 оформлення віртуальної кредитної карти та зняття кредитних коштів з рахунку відповідача було здійснено третіми особами завдяки переходу відповідача за фішинговим посиланням, отримання третіми особами доступу до її банківських даних. Перехід відповідача за фішинговим посиланням та введення там відповідних даних не може трактуватись як сприяння або передача особистих даних, так як особа при здійсненні таких дій впевнена, що користується послугами банку. Судом встановлено звернення позивача до правоохоронних органів з приводу вчинених стосовно неї шахрайських дій, та банком не заперечено факту звернення з повідомленням про несанкціоноване витрачання грошових коштів, проведено службове розслідування. В результаті службового розслідування банком встановлено, що компрометація конфіденційних даних, виникла внаслідок переходу клієнта за фішинговими посиланнями в мережі інтернет, з подальшим внесенням вказаних даних (номеру картки, терміну дії та CVV, даних Приват24) у відповідну форму. Використовуючи вказані дані, зловмисники отримали доступ до акаунту клієнта [PERSON] та здійснили несанкціоновані шахрайські операції по картковому рахунку клієнта. В результаті шахрайських дій, зловмисники заволоділи грошовими коштами клієнта [PERSON] на загальну суму 50 278 грн.З висновками банку щодо передачі даних шахраям відповідачем суд погодитись не може, так як вони спростовуються матеріалами справи, так як неправомірні дії були здійснені третіми особами завдяки переходу відповідача за фішинговим посиланням та введенням там відповідних паролей та даних, що не може вважатись передачею даних, так як особа, перейшовши за фішинговим посиланням впевнена що у відповідному додатку користується послугами банку. Отже, суд дійшов до висновку, що відповідач здійснив всі визначені заходи, які передбачені в даному випадку щодо доведення своєї невинуватості, що не встановлено обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю саме сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Таким чином, позивач, на думку суду, передчасно зробив висновок про порушення відповідачем прав та умов кредитування, що потягло несанкціоноване зняття коштів з карткового рахунку відповідача на суму 52289,12 грн та подальше списання відсотків на зазначену суму. Крім того позивачем нараховано проценти з урахуванням зазначеної несанкціоновано списаної суми коштів третіми особами, борг відповідача станом на 07.05.2022 в сумі 7088,63 грн був поточним, який в подальшому став простроченим, але належного розрахунку процентів на зазначену суму позивачем не надано та не обґрунтовано, тому в частині стягнення суми боргу 52289,12 грн та нарахованих відсотків слід відмовити. З огляду на вищевикладене, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку про часткове задоволення позову, так як матеріалами справи встановлено укладення між сторонами кредитного договору, факт користування відповідачем кредитними коштами, встановлена сума заборгованості з кредитних коштів (тіло кредиту) станом на 07.05.2022 в сумі 7088,63 грн., тобто заборгованість відповідача яка підлягає стягненню на користь позивача становить 6277,83 грн = (7088,63- 810,80 грн (погашення з картки відповідача за період 02.06.2022-28.06.2022)). На підставі ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: partial