Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-26 00:00:00

у листопаді 2024 року [PERSON] звернулася до Машівського районного суду Полтавської області зі вказаною позовною заявою, мотивованою тим, що [INFO] в м. Полтаві помер її батько [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина. Позивачка не змогла скористатися своїм правом на прийняття спадщини у встановлений законом строк, оскільки вважала, що строк для прийняття спадщини продовжено з 6 до 10 місяців у зв`язку з дією воєнного стану на всій території країни. 17.10.2024 позивачка звернулася до Машівської державної нотаріальної контори з метою отримання свідоцтва про право на спадщину за законом на все майно після померлого батька [PERSON] . Проте, їй було роз`яснено, що нею пропущено 6 місячний строк для прийняття спадщини, а її посилання на те, що строк для прийняття спадщини продовжено, не знайшли свого підтвердження, так як нормативно-правовий акт, який передбачав продовження строків втратив чинність у 2023 році. Враховуючи вищезазначені обставини, позивачка змушена звернутися до суду із зазначеною позовною заявою, оскільки пропуск такого строку позбавляє її можливості прийняти спадщину у вигляді спадкового майна, яке належало померлому батьку [PERSON] . Обставини пропуску для прийняття спадщини вважає об`єктивними та поважними, пропущений строк є незначним, оскільки становить лише один місяць, через її юридичну необізнаність у правовому полі була впевнена, що приписами постанови КМУ від 28.02.2022 № 164, передбачено особливості перебігу строку для прийняття спадщини та звертаючись до нотаріуса позивачка вважала свої дії правомірними. Разом з цим являється єдиною спадкоємицею майна померлого батька, спадкова справа не заводилася та заяву про прийняття спадщини ніхто не подавав. Враховуючи викладене, позивачка просить суд визнати за нею додатковий двохмісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після померлого батька. Ухвалою від 08.11.2024 суд відкрив провадження за правилами загального позовного провадження та залучив до участі в справі в якості третьої особи на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Машівську державну нотаріальну контору Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (а.с. 24). 02.12.2024 ухвалою суду закрито підготовче провадження (а.с.35) У судове засідання сторони та третя особа не з`явилися, позивач [PERSON] подала заяву з проханням провести судове засідання за її відсутності та заявлені позовні вимоги задовольнити повному обсязі (а.с.39), представник відповідача селищний голова Сидоренко С.І.. подав клопотання про розгляд справи без участі представника Машівської селищної ради та одночасно повідомив, що селищна рада проти задоволення позову не заперечує (а.с.30), третя особа в.о. завідувача Машівської ДНК Русняк Р.В. також подав клопотання про розгляд справи без участі представника нотаріальної контори та при вирішенні справи покладається на розсуд суду (а.с.33). Враховуючи вищевикладене, суд розглянув справу за відсутності сторін та третьої особи, і дослідивши надані письмові докази, дійшов такого висновку. Судом установлено, що [INFO] в м.Полтава у віці 82 років помер батько позивачки - [PERSON] , [INFO] , що стверджується копією свідоцтва про народження позивачки серія [NUMBER] та копією свідоцтва про смерть [PERSON] серії [NUMBER] (а.с. 9, 12). Згідно з Витягом з реєстру територіальної громади № 2024/012880381, [PERSON] проживає за адресою: [ADDRESS] (а.с.10). Відповідно інформації, наданої Управлінням з питань містобудування та архітектури виконавчого комітету Полтавської міської ради, вулиця Красіна перейменована на вулицю Героїв АТО, нумерація будинків не змінювалась (а.с.11). Відповідно до постанови виконуючого обов`язки завідувача Машівської державної нотаріальної контори № 378/02-31 від 17.10.2024, [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [INFO] [PERSON] , як такій, що пропустила шестимісячний строк подачі заяви про прийняття спадщини (а.с.13). Згідно з довідкою виконавчого комітету Михайлівської сільської ради Полтавського району Полтавської області № 09/07/198 від 03.10.2024, [PERSON] , [INFO] , був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] до дня своєї смерті, помер [INFO] . На день смерті [PERSON] за вказаною адресою був зареєстрований один (а.с.14). За договором купівлі продажу житлового будинку, 11.01.1995 року [PERSON] було придбано житловий будинок з надвірними будівлями у [PERSON] в [ADDRESS] (а.с.15-16). Згідно з Державним актом на право приватної власності на землю серії ІІ-ПЛ № 052432, [PERSON] на підставі рішення виконавчого комітету Михайлівської сільської ради від 05.11.1997р. № 56 передано у приватну власність земельна ділянка площею 0,85 га на території с. Михайлівка Михайлівської сільської ради для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд для ведення особистого підсобного господарства (а.с.17). Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 09.08.1994, квартира [ADDRESS] належить на праві приватної спільної сумісної власності [PERSON] та членам його родини: [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] (а.с.18). Позивачем надано відомості з реєстру застрахованих осіб про її трудову діяльність (а.с.19-20). Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Оскільки [PERSON] помер [INFO] , а тому строк для прийняття спадщини сплив 13 вересня 2024 року. \~ \~ \~ \~За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). \~ \~ \~ \~Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. \~ \~ \~ \~Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272\~ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. \~ \~ \~ \~Відповідно до положень статті 63 Закону України «Про нотаріат»в редакції, яка діяла на момент відкриття спадщини, нотаріус, який одержав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі. Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, в редакції, чинній на момент відкриття спадщини, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття. Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 15 квітня 2021 року у справі № 591/1271/18. Стаття 17 Закону України "Про виконання рішення застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справи Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Європейський суд з прав людини у справі "Ільхан проти Туреччини" від 27 червня 2000 року зазначив, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном. Як зазначила позивач, вона пропустила визначений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини, оскільки вважала, що строк для прийняття спадщини продовжено до 10 місяців у зв`язку із дією воєнного стану на всій території країни, проте її посилання не знайшли свого підтвердження, так як нормативно-правовий акт, який передбачав продовження строків для прийняття спадщини втратив чинність у травні 2023 року. Вказане, в сукупності з тим, що ніхто крім позивачки на спадщину не претендує, вона до цього часу ніким не прийнята, відумерлою у встановленому законом порядку не визнана, пропущений строк на прийняття спадщини є незначним, відповідач не заперечує проти задоволення позову, що з урахуванням практики Європейського суду з прав людини дає підстави суду дійти висновку, що позивачка пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини і їй потрібно визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини та відповідно позов задовольнити. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного,

Outcome: approved