Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-25 00:00:00

КП «Харківські теплові мережі» звернулось до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідачів заборгованість за надані послуги централізованого опалення за період з 01.06.2014 р. по 31.12.2021 р., 3% річних, та інфляційних витрат в загальному розмірі 90 786,78 грн., посилаючись на те, що відповідачі є споживачами КП «Харківські теплові мережі», отримують та користуються послугами, однак в порушення вимог ст.ст.\~68,\~162 ЖК України, «Правил користування приміщеннями житлових будинків», затверджених\~Постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 за № 572,\~Закону України «Про житлово-комунальні послуги», «Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води», затверджених\~Постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 за № 630, за надані послуги не сплачують в повному обсязі, що призвело до утворення заборгованості. Також позивач просить відшкодувати витрати по сплаті судового збору. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 09.02.2022 року зазначену позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами позовного спрощеного провадження.. Заочним рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 27.04.2023 року позов Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до [PERSON] , [PERSON] про стягнення\~заборгованості за послуги\~ \~з теплопостачання задоволено в повному обсязі. 12.11.2024 року адвокатом Букіним О.С. який діє в інтересах [PERSON] подано заяву про перегляд заочного рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 27.04.2023 року за позовом Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до [PERSON] , [PERSON] про стягнення\~заборгованості за\~послуги з теплопостачання. 28.11.2024 року ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова заочне рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 27.04.2023 року за позовом Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до [PERSON] , [PERSON] про стягнення\~заборгованості за\~послуги \~з теплопостачання скасовано, справу призначено до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін Представник позивача КП «Харківські теплові мережі» у судове засідання не з`явився, не заперечував про розгляд справи за його відсутності, підтримав позовні вимоги в повному обсязі. Відповідач [PERSON] \~в судове\~засідання не\~з`явилася. Від адвоката\~Букіна О.С.\~який діє\~в інтересах\~ [PERSON] надійшла заява, в якій останній просив розглядати справу за його відсутності та відповідача [PERSON] , також просив розглянути позовні вимоги в межах строку позовної давності. Крім того надав до суду копію свідоцтва про смерть відповідача [PERSON] . Відповідно до ч. 2ст.\~247\~ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , помер21.12.2023 року, про що суду надано копію свідоцтва про смерть останнього. У зв`язку з тим, що [PERSON] помер, припинилася і його цивільна процесуальна правоздатність (здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки). Відповідно до п. 7 ч. 1\~ст. 255 ЦПК України\~суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про закриття провадження у справі в частині стягнення заборгованості з [PERSON] у зв`язку із його смертю. Разом з тим, судом встановлено, [PERSON] перебуває на реєстраційному обліку та мешкає за адресою: [ADDRESS] , за даною адресою користується послугами з централізованого опалення, тобто є споживачем КП «Харківські теплові мережі». Згідно відомості\~нарахувань та\~оплат за\~теплову енергію\~з урахуванням\~періоду платежу\~за адресою:\~ [ADDRESS] , заборгованість перед КП «Харківські теплові мережі» за період з 01.06.2014 р. по 31.12.2021 складає 84 393 грн. 34 коп. Основні засади організаційних, господарських відносин, що виникають у сфері надання та споживання житлово-комунальних послуг між їхніми виробниками, виконавцями і споживачами, а також їхні права та обов`язки визначені\~Законом України «Про житлово-комунальні послуги». Згідно зі\~ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»\~житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил. Споживач - фізична чи юридична особа, яка отримує або має намір отримати житлово-комунальну послугу. Згідно\~статті 4 вказаного Закону\~законодавство України у сфері житлово-комунальних послуг базується на\~Конституції України\~і складається з нормативно-правових актів у галузі цивільного, житлового законодавства, цього\~Закону\~та інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини у сфері житлово-комунальних послуг. Згідно п. 18 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених\~постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005р. № 630, розрахунковим періодом для оплати послуг є календарний місяць. Плата за послуги вноситься не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим, якщо договором не встановлено інший строк. Відповідно до\~ст. 67 ЖК України\~встановлено, що плата за комунальні послуги (водопостачання, газ, теплова енергія та інші послуги) береться, крім квартирної плати, за затвердженими в установленому порядку тарифами. Відповідно до вимог ч. 1\~ст. 68 ЖК України\~наймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги. Згідно\~ст. 526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Приписами ч. 1\~ст. 530 ЦК України\~визначено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Адвокатом Букіним О.С. який діє в інтересах [PERSON] надано суду заяву, в якій просив застосувати до позовних вимог наслідки пропуску строку позовної давності. \~\~\~\~\~\~ Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст. 257 ЦК України). \~\~\~\~\~\~ Частинами четвертою, п`ятою\~статті 267 ЦК України\~передбачено, що сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту. За загальним правилом частини першої\~статті 261 ЦК України\~перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до відповідальності у суді після закінчення певного періоду часу після вчинення правопорушення. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 31 жовтня 2018 року у справі № 367/6105/16-ц зроблено висновок, що сплив позовної давності, про застосування якої було заявлено стороною у справі, є самостійною підставою для відмови в позові. Для правильного застосування частини першої\~статті 261 ЦК України\~при визначенні початку перебігу позовної давності має значення не тільки безпосередня обізнаність особи про порушення її прав, а й об`єктивна можливість цієї особи знати про обставини порушення її прав. Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2022 року у справі № 385/321/20 наголошує на тому, що перебіг позовної давності починається з моменту, коли у особи виникло право на подання позову у матеріально-правовому аспекті. Мається на увазі таке подання позову, з яким пов`язується судовий захист права або здійснення примусу до дотримання норм права. Перебіг позовної давності пов`язується з моментом, коли право позивача порушено і таке порушення не усувається. При цьому,\~постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2»\~(із змінами і доповненнями, внесеними постановами Кабінету Міністрів України) введено з 12 березня 2020 року на всій території України карантин. Було запроваджено обмежувальні заходи щодо протидії поширенню коронавірусу COVID-19, які безпосередньо впливають на виконання державою своєї соціальної, економічної, правозахисної функцій, було введено певні обмеження прав та свобод людини і громадянина.\~\~Строк карантину неодноразово продовжувався. Законом України № 530-ІХ від 17 березня 2020 року «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)»\~введення карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, віднесено до форс-мажорних обставин (частина друга\~статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати»). Законом України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)»\~розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України\~доповнено, зокрема, пунктом 12 наступного змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями\~257,\~258,\~362,\~559,\~681,\~728,\~786,\~1293\~цього\~Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину». У пункті 12\~розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України\~у редакції\~Закону України від 30 березня 2020 року № 540-IX\~перелічені всі\~статті цього Кодексу, які визначають строки позовної давності. І всі ці строки продовжено для всіх суб`єктів цивільних правовідносин на строк дії карантину у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19). Подібний висновок висловлено у постанові Верховного Суду від 07 вересня 2022 року у справі № 679/1136/21 (провадження № 61-5238св22). Враховуючи, що з 12.03.2020 року з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені\~статтею 257 ЦПК України, продовжуються на строк дії такого карантину, позовні вимоги з 01.04.2017 року по 31.12.2021 року заявлені в межах строку позовної давності. При цьому, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги за період до 01.04.2017 р. задоволенню не підлягають, оскільки заявлені поза межами строку позовної давності. Враховуючи, що відповідач належним чином зобов`язання щодо оплати комунальних послуг не виконав, суд дійшов висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача на користь КП "Харківські теплові мережі" заборгованості за оплату послуг з опалення за період з 01.04.2017 року по 31.12.2021 року в розмірі 62 161 грн.26 коп. Також, відповідно до\~ст. 625 ЦК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню 3% річних у сумі 1839 грн.39 коп., та інфляційні витрати у сумі 4554,05 грн. За таких обставин суд доходить висновку, що позовні вимоги КП «Харківські теплові мережі» підлягають частковому задоволенню.\~\~\~\~\~\~\~\~ Питання про стягнення судових витрати суд вирішує відповідно дост. 141 ЦПК України. На підставі викладеного та

Outcome: partial