Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-23 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до П`ятихатської міської ради Кам`янського району Дніпропетровської про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування заявлених вимог зазначив, що [PERSON] є його матір`ю, [INFO] мати померла. Після смерті матері залишилось спадкове майно, до складу якого входить квартира [ADDRESS] . За життя [PERSON] склала заповіт, яким остання заповіла усе належне їй майно йому. З метою отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом звернувся до приватного нотаріуса Кам`янського районного нотаріального округу Морозюк Г.М., проте отримав відмову, з посиланям на те, що ним пропущений шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Просить визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, так як пропустив його з поважної причини, оскільки він проживає в іншому місці, а саме в м. Олександрія Кіровоградської області, окрім того у нього були відсутні документи на спадкове майно та ним було втрачено свідоцтво про смерть спадкодавця. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав до суду заяву з проханням справу розглядати за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі і на підставах викладених в позовній заяві/а.с.54/. Відповідач виконавчий комітет П`ятихатської міської ради Кам`янського району Дніпропетровської області свого представника в судове засідання не направили, на адресу суду надали клопотання з проханням справу розглядати за відсутності їх представника/а.с.53/. За таких обставин, оскільки сторони в судове засідання не з`явились, про час і місце проведення судового засідання були повідомлені належним чином, суд вважає, що судове засідання можливо провести без їх участі, на підставі наявних у справі доказів, без фіксування судового засідання технічними засобами, що буде відповідати вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. [INFO] в м. Кривий Ріг Дніпропетровської області померла [PERSON] , про що свідчить копія свідоцтва про смерть/а.с.7/. Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно, до складу якого входить квартира [ADDRESS] , про що свідчить копія договору купівлі-продажу та витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно /а.с.12, 13/. За життя [PERSON] склала заповіт, посвідчений державний нотаріусом П`ятихатської державної нотаріальної контори Новенко С.В., яким все своє майно та всі свої права та обов`язки заповіла [PERSON] /а.с.9/. Згідно з копією спадкової справи № 52/2024 до майна померлої [PERSON] - позивач [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Кам`янського районного нотаріального округу Морозюк Г.М. із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] /а.с.25/. 27 вересня 2024 року постановою приватного нотаріуса Кам`янського районного нотаріального округу Морозюк Г.М. позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] відмовлено, у зв`язку з пропущенням ним шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини/а.с.14/. Положеннями статей 1216, 1217 Цивільного кодексуУкраїни (ЦК - України), чинного на час виникнення спірних правовідносин, визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з частинами 1 та 2 статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина 3 статті 46 цього Кодексу). Відповідно до частини 1 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Частиною 1 статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. У частині 1 статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина 1 статті 1272 ЦК України). Згідно з частиною 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від30травня 2008року №7«Про судовупрактику усправах проспадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Крім того, перелік підстав для визначення додаткового строку на прийняття спадщини, не є вичерпним. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Як на підставу пропущення строку для прийняття спадщини позивач послався на те, що він проживає в іншому місці, а саме в м. Олександрія Кіровоградської області, окрім того у нього були відсутні документи на спадкове майно та ним було втрачено свідоцтво про смерть спадкодавця. Таким чином, [PERSON] після смерті [PERSON] у встановлений строк до нотаріальної контори з питанням прийняття спадщини не звернувся, позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, чим позбавлено його права реалізувати своє право на отримання спадщини. Суд вважає причину пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини поважною, що і дає підстави для задоволення позову.

Outcome: approved