Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-24 00:00:00

[PERSON] звернувся з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я. Позовна заява надійшла до суду 14 серпня 2024 року, згідно з відміткою на конверті позовна заява здана на пошту 06 серпня 2024 року. Позиція позивача Позивач посилається на те, що він протягом тривалого часу працював на підприємстві вугільної промисловості ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» у шкідливих умовах, що призвело до виникнення професійних захворювань. Довідкою МСЕК від 11 вересня 2020 року позивачу було визначено первинно 40 відсотків втрати професійної працездатності за професійними захворюваннями. В подальшому довідкою МСЕК від 02 червня 2022 року позивачу визначено повторно 45 відсотків професійної працездатності. Позивач вважає, що за таких обставин відповідач повинен відшкодувати йому моральну шкоду, оскільки він втратив здоров`я саме з вини підприємства, яке не створило безпечних умов праці. Позивач просить стягнути з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я, 180 000 грн без утримання податків та обов`язкових платежів. \~ \~ \~ Заперечення відповідача ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» згідно поданого відзиву позовні вимоги не визнає, посилаючись на те, що позивачем не доведено факту заподіяння йому моральної шкоди, а також наявності вини підприємства у спричиненні цієї шкоди. \~ \~ Фактичні обставини, встановлені судом З матеріалів справи судом установлено, що позивач працював на підприємствах ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» у шкідливих умовах з повним робочим днем у шахті і отримав професійні захворювання, що призвело до втрати працездатності. Згідно медичного висновку ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» від 18 червня 2020 року, протокол № 857, у [PERSON] встановлено наявність професійних захворювань: - хронічне обструктивне захворювання легенів другої стадії (пиловий бронхіт другої стадії, емфізема легенів другої стадії), група В, легенева недостатність другого ступеня, -нейросенсорна приглухуватість другого ступеня (з помірним зниженням слуху). (а.с.24-25) 13 липня 2020 року Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області затверджено акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання [PERSON] . Згідно цього акту [PERSON] , працюючи підземним машиністом підземних установок дільниці конвеєрного транспорту, здійснював керування конвеєрами. Внаслідок недосконалості технології, роботи шахтних механізмів і машин, відсутності систем відсмоктування та уловлювання пилу, [PERSON] підпадав під вплив підвищених концентрацій аерозолю переважно фіброгенної дії у повітрі робочої зони, підвищених рівнів виробничого шуму. (а.с.15-16) До позовної заяви додано копію виписки з акта огляду МСЕК до довідки серії 12ААА № 058877 від 11 вересня 2020 року, яка містить інформацію про первинне встановлення [PERSON] сукупно 40 відсотків втрати професійної працездатності у зв`язку з професійними захворюваннями, у тому числі: 25 відсотків ХОЗЛ, 15 відсотків приглухуватість. (а.с.21) В подальшому довідкою МСЕК серії 12ААА № 121238 від 02 червня 2022 року [PERSON] повторно безстроково встановлено сукупно 45 відсотків втрати професійної працездатності за професійними захворюваннями, у тому числі: 30 відсотків ХОЗЛ, 15 відсотків приглухуватість. (а.с.23) Право позивача на відшкодування моральної шкоди виникло з дня первинного встановлення йому висновком МСЕК стійкої втрати працездатності. Надані позивачем письмові докази є достатніми, оскільки у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність обставин, на які посилається позивач в обґрунтування своїх вимог. \~ \~ Норми права, які застосував суд Відповідно до статті 237-1 КЗпП України власник або уповноважений ним орган повинен відшкодувати заподіяну моральну шкоду працівнику, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. \~\~\~\~ Нормою статті 23 ЦК України встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Матеріалами справи підтверджується, що внаслідок тривалої дії шкідливих факторів на робочому місці позивач частково втратив професійну працездатність, що порушило його звичне життя, змусило лікуватися, обмежувати свою життєву активність, прикладати додаткові зусилля для організації свого життя. Таким чином судом встановлено наявність порушення права позивача на безпечні та здорові умови праці, що призвело до виникнення професійних захворювань та обмеження працездатності. Тому наявні підстави для відшкодування роботодавцем заподіяної працівнику моральної шкоди. З урахуванням міркувань розумності, виваженості та справедливості, зважаючи на ступінь втрати позивачем професійної працездатності, необхідність постійного лікування та реабілітації, суд визначає розмір грошового відшкодування моральної шкоди у сумі 90 000 грн. Згідно підпункту «а» підпункту 164.2.14 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України, до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід у\~вигляді \~відшкодування матеріальної\~або немайнової\~(моральної)\~шкоди,\~крім сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику податку внаслідок заподіяння йому матеріальної шкоди, а також шкоди життю та здоров`ю, а також відшкодувань моральної шкоди в розмірі, визначеному рішенням суду, але не вище чотирикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року, або в розмірі, визначеному законом. Визначена судом сума моральної шкоди перевищує чотирикратний розмір мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 01 січня 2024 року (7100 х 4 = 28\~400 грн), тому ця сума підлягає стягненню з відрахуванням податків та інших обов`язкових платежів. Розподіл судових витрат Як передбачено частиною 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивач звільнений від сплати судового збору, тому судовий збір на користь держави підлягає стягненню з відповідача у розмірі, діючому на день звернення позивача до суду, за подання позовної заяви майнового характеру фізичної особою.

Outcome: partial